Metodika hodnocení výzkumných organizací v segmentu vysokých škol

Připomínky členů České konference rektorů
Č.	Podstata připomínky	Zdůvodnění připomínky	VŠ	Vypořádání	
	OBECNÉ PŘIPOMÍNKY				
1.		V případě, že hodnocená VO je univerzita, metodika hodnocení výkonu VaV v rámci M17+ by měla být v souladu s metodikou s hodnocením VaV v rámci akreditačních procesů Národního akreditačního úřadu (NAU). V současné době neexistuje koncepční souhlas mezi prioritami hodnocení VaV z pohledu NAU a z pohledu RVVI. Tento nesoulad není kritický pro velké VO, avšak pro regionální univerzity může být likvidační. 
Zásadní připomínka.	Misí univerzit je vzdělávání. Národní akreditační úřad při udělování akreditací jasným způsobem hodnotí nejen kvalitu VaV, ale zejména společenskou „potřebnost“ akreditovaného VaV směru a to nejen z pohledu ekonomické efektivnosti. NAU má jasně definované standardy výkonu VaV a striktně je uplatňuje při udělování akreditací. Jednou z hlavních priorit hodnocení VaV z pohledu NAU je soustředěné směřování VaV a prezentace výsledků VaV v oborově vyhrazených časopisech a konferencích bez ohledu na kvartilové „umístění” oboru v rámci FORD. Ekonomické parametry výkonu VaV nejsou prioritou hodnocení VaV NAU. Tento evidentní nesoulad mezi základními principy hodnocení VaV z pohledu NAU a z pohledu M17+ nemusí vytvářet zásadní problémy u velkých univerzitních VO, avšak pro regionální VO s významně omezenými personálními kapacitami a dalšími zdroji mohou být likvidační. 	TUL	Vysvětleno
Metodika hodnocení výzkumných organizací v segmentu vysokých škol (dále jen „Metodika pro VŠ“), jako příloha č. 5 navazuje na Metodiku hodnocení výzkumných organizací a hodnocení programů účelové podpory výzkumu, vývoje a inovací“, schválenou usnesením vlády ČR ze dne 8. února 2017 č. 107 (dále jen „Metodika 2017+“), vycházející ze zákona č. 130/2002 Sb., v platném znění. Nejde tedy, jako v případě hodnocení NAÚ, o hodnocení výzkumu, vývoje a inovací (dále jen „VaVaI“) z hlediska zákona o vysokých školách, hodnocení je mnohem robustnější. Připomínka jde nad rámec výše uvedených dokumentů.	
2.		Chybí propojení s moduly 1 a 2.
Vzhledem k jiné struktuře hodnocení FORD vs. fakulty vidíme propojení jako nemožné a bránící komplexitě hodnocení VaVaI VO.	Modul 1-2 je zpracováván po oborech, zatímco moduly 3-5 jsou po součástech/VO. Během hodnocení modulů 3-5 můžou být poskytnuty podklady k modulům 1-2, ale bude obtížné jejich propojení kvůli různé úrovni pohledu. V modulech 3-5 bude tedy panel na on-site visit i díky nastavenému systému klasifikace hodnotit pouze moduly 3-5 bez návaznosti na výsledky vědecké činnosti?	MU	Vysvětleno
Podle Metodiky pro VŠ je upraveno hodnocení v modulech 3 až 5 s tím, že hodnocení v modulech 1 a 2 se přebírá z hodnocení na národní úrovni zajišťované RVVI. K propojení dojde po jednání tzv. tripartity a souhrn bude zanesen do Protokolu II. Duplicitní hodnocení v modulech 1 a 2 na národní úrovni a na úrovni poskytovatele by bylo z hlediska vynaložených prostředků neefektivní.	
3.		Požadujeme upravit požadované dokumenty takovým způsobem, aby nebyly od VŠ znovu vyžadovány informace, které VŠ předkládají na MŠMT v souvislosti s plněním jiných povinností (struktura pracovníků podílejících se na VaVaI, 
mobilita akademických a výzkumných pracovníků, transfer znalostí a výsledků výzkumu do praxe se předkládají ve Výroční zprávě o činnosti VŠ; struktura finančních zdrojů pro VaVaI se předkládá ve výroční zprávě o hospodaření), nebo se jedná o údaje veřejně přístupné v Informačním systému výzkumu, vývoje a inovací (projekty podporované poskytovatelem z ČR a projekty podporované zahraničním poskytovatelem včetně projektů aplikovaného výzkumu, přehled výsledků aplikovaného výzkumu). Uvedené informace požadujeme vypustit také z povinných Příloh (tabulkové části).
Zásadní připomínka.	Z materiálu je zřejmá snaha o získání širokého spektra kvalitativních i kvantitativních informací pro vytvoření komplexního obrazu hodnoceného subjektu. Shromáždění tak rozsáhlých informací představuje pro hodnocené subjekty obrovskou administrativní zátěž. Přitom řadu informací MŠMT získává od vysokých škol v souvislosti s plněním jiných povinností, případně jsou tyto informace jiným způsobem zveřejněny. Považujeme proto za neefektivní vynakládat znovu úsilí na opětovný sběr těchto informací a jejich předkládání na specifických formulářích určených pro provádění hodnocení VO.	VŠFS	Vysvětleno
Metodika pro VŠ je založena na sebehodnocení výzkumné organizace (dále jen „VO“), které je dokládáno na datech. Nejde tedy o duplicitní sběr dat.  Vysoké školy sice vykazují některé shodné údaje v různých dokumentech, ale nejedná se o kompletně zpracovaná data. Sebehodnotící zprávu za výzkumnou organizaci nemůže zpracovat nikdo jiný, kdo nepodstupuje hodnocení, ani nelze po hodnotitelích požadovat, aby si tato data vyhledávali sami. 
VŠ řadu dat mají k dispozici ve výročních zprávách, odkazy na příslušné části budou uvedeny v dokumentaci.	
4.		Řada bodů a tabulek vyžaduje informace v jiné struktuře, než jsou vykazovány ve výše zmíněných dokumentech, které má MŠMT k dispozici, nebo jsou k dispozici centrálně v jiných systémech. 	Vzhledem k jiné struktuře požadovaných informací, než v dokumentech vykazovaných jinde, představuje zpracování další administrativní zátěž v okamžiku, kdy informační systémy VŠ pro to nejsou pro hodnocení VaVaI za rok 2019, natož zpětně 2018 až do roku 2014, připraveny.	UPa	Viz připomínka č. 3.	
5.		Omezená dostupnost některých údajů v požadovaném časovém rozmezí (2014-2018)
Zásadní připomínka.	Např. evidence údajů na VŠ některé kategorie v počátečních letech hodnoceného období neregistruje – např. postdoktorandi. Jejich zpětné dohledávání tedy je velmi složité, ne-li nereálné, příp. může být pouze odhadováno, nikoliv skutečně evidováno.
I v dalších případech tabulek.
+ viz obdobné připomínky u konkrétních bodů	UHK	Vysvětleno
Metodika pro VŠ vychází z předpokladu, že jsou požadovány údaje, které by VO měla mít k dispozici. Pokud tyto údaje k dispozici nejsou a nelze je z informačních systémů vyhledat, VO tuto skutečnost ve zprávě uvede.	
6.		Možné extrémní odchylky u údajů vykazovaných pouze za počáteční a konečný rok hodnoceného období (2014, 2018)	Např. pro vykazování pracovníků s cizí státní příslušností jsou požadovány údaje za roky 2014 a 2018. V těchto letech však může jít o extrémy, které nevypovídají o stavu za sledované období jako celek. 
I v dalších případech tabulek.
+ viz obdobné připomínky u konkrétních bodů	UHK	Vysvětleno
Metodika pro VŠ je založena na sebehodnocení výzkumné organizace (dále jen „VO“), které je dokládáno na datech. Pokud ve sledovaných letech (první a poslední rok hodnoceného období) se jedná o údaje extrémní, VO to ve zprávě uvede.	
7.		Textová a tabulková část požaduje údaje a stav VaVaI vztažený k roku 2018.
Dotaz: 
Údaje za rok 2019 požadovány nejsou?	Přestože se jedná o hodnocení VaVaI za rok 2019, budou uváděny údaje s ročním skluzem?
Nebo budou tabulky a zadání zpracování ze strany poskytovatele pro vyhlášení přepracovány a hodnoceným pětiletým obdobím budou roky 2015-2019?
Aby se hodnocení VaVaI uvedlo do souladu s ostatními výkazy VŠ a výročními zprávami za příslušné kalendářní roky?	UPa	Vysvětleno
Hodnocené období bylo upraveno podle připomínek pracovní skupiny ČKR k dostupnosti požadovaných údajů.	
8.		V případě, že VŠ má zájem provést vnitřní hodnocení podle vlastních představ o kritériích, návrh Metodiky nedává možnost implementovat hodnocení dle modulů 3-5 do takové vlastní strategie. Vlastní vnitřní hodnocení by muselo na VŠ probíhat nad rámec Metodiky, což může být pro VŠ administrativně, finančně i politicky nepřijatelné. 		MU	Vysvětleno
Metodika pro VŠ je metodikou hodnocení VO z úrovně poskytovatele. Nastavení vnitřního hodnocení VO, včetně jeho harmonogramu, je plně v její kompetenci.	
9.		Metodická připomínka k pojmu kritéria.
	Sémanticky není v pořádku, když se jednotlivé nízkoúrovňové body metodiky označují jako „kritéria“, a přitom se jmenují třeba „Přehled nejvýznamnějších individuálních ocenění za VaVaI“. To přece není kritérium, to je definice dat, o které se hodnocení podle daného kritéria opírá.	VŠE	Akceptováno
Názvy indikátorů byly upraveny.	
	K MODULU 3				
10.		Bod 2.1.1 MODUL 3: 
Omezující limit počtu normostran pro hodnocení organizačních jednotek.	Nízký počet stran pro sebeevaluační zprávu u M3. Požadované max. 4 normostrany textu je málo. Jen strohý výčet kritérií, ke kterým se VŠ má vyjádřit, je v tuto chvíli na jednu stránku. Přitom řada bodů se musí zdůvodnit s omezenou možností dodat informace formou příloh/tabulek (3.1, 3.7, 3.8, 3.9, 3.10, 3.12). Např. v bodě 3.10 je požadováno deset výstupů bez možnosti tabulkové přílohy. Stejně tak i v bodě 3.12.	TUL	Vysvětleno
Omezení pro sebeevaluační zprávu vychází ze zkušenosti s rozvleklými texty obsahujícími obecná konstatování a klišé, která zatěžují hodnotitele. Cílem je získat obsažný a výstižný sebehodnotící text doložený údaji. 	
11.		Bod 2.1.1 MODUL 3: 
Omezený/limitující rozsah stran (4 strany na fakultu).	Vzhledem k rozdílnosti jednotlivých fakult (velikost; zaměření) je v některých případech uvedený rozsah velmi limitující.  	MU	Viz připomínka 10.	
12.		Bod 2.1.1 MODUL 3: 
Nejasnosti výkladu:
Nejasné vymezení zařazování projektů dle oborové skupiny versus oborové zařazení hodnocené organizační jednotky.  	Předpokládáme, že např. zařazení FS do oborové skupiny je jednoznačné – Engineering a Technology. Otázkou však je, jak se bude řešit zařazení např. projektů do daného oboru? Zařadíme si je sami nebo se automaticky vezme zařazení dle databáze CEP? V případě použití databáze CEP se bude využívat pouze hlavní obor nebo se může použít i vedlejší obor? (některé projekty nejsou v hlavním oboru J, ale třeba v oboru D, tzn. že bychom je neměli do zprávy uvádět, přestože tematicky spadají do oboru J).	TUL	Akceptováno
Do Metodiky pro VŠ, části 3.1.1 bylo doplněno vysvětlení, že zařazení hodnocené jednotky v modulu 3 do 1 FORD slouží jen pro účely kalibrace, nikoli pro účely hodnocení. Hodnotí se všechny oborové skupiny realizované hodnocenou jednotkou.	
13.		Bod 3.2. Projekty aplikovaného výzkumu:
Nejasnosti výkladu:
„Hodnocená jednotka uvede nanejvýše 5 (z pohledu hodnocené jednotky nejhodnotnějších a nejvýznamnějších) projektů aplikovaného výzkumu za hodnocené období 2014 až 2018 z úplného přehledu v příloze (tab. 3.2.1 a 3.2.2), zejména s ohledem na dosažené výsledky nebo aplikační potenciál projektu.“
Nicméně pod tabulkami 3.2.1 a 3.2.2 na str. 8 je uvedena poznámka: „Uveďte a popište nanejvýše 5 projektů podporovaných poskytovatelem z ČR“ resp. „zahraničním poskytovatelem“.
Poznámka pod tabulkami 3.2.1 a 3.2.2 je v rozporu s textem na straně 6 bod 3.2, v tabulkách 3.2.1 a 3.2.2 musí rozhodně být uvedeny všechny projekty.
Zásadní připomínka.	Poznámka pod tabulkami 3.2.1 a 3.2.2 je v rozporu s textem bodu 3.2 na str. 6. V tabulkách by rozhodně měly být uvedeny všechny projekty, protože jen tak lze získat náhled na rozsah a tématiku výzkumné činnosti na fakultě a v sumě přes součásti na celé univerzitě. Výběr jen 5 projektů nic nevypovídá o rozsahu výzkumné činnosti hodnocené jednotky,
navíc má-li se v textové části komentovat nejvýše 5 z nich. 	ZČU	Akceptováno
Poznámka pod tabulkami 3.2.1 a 3.2.2 byla odstraněna.	
14.		Body a Tab 3.2. Projekty aplikovaného výzkumu:
3.5 Výsledky s ekonomickým dopadem, 
3.6 Výsledky s jiným než ekon. dopadem:
Nejasnosti výkladu:
Nejednotné uvádění pojmů nejhodnotnější a nejvýznamnější.
Zásadní připomínka	Navrhujeme uvést pouze „nejvýznamnější z pohledu hodnocené jednotky (odůvodnit)“. Tabulky a texty jsou příliš zaměřeny na finanční objemy a není akcentován vlastní přínos výzkumu. Obsah pojmů „nejhodnotnější“ a „nejvýznamnější“ není jasný, zdali se vztahuje k finančnímu objemu nebo společenské relevanci (dopadu). Objem finančních prostředků je zřejmý z celkové tabulky a není třeba jej popisovat. Naopak v modulu 3 bychom očekávali slovní vyjádření k společenské relevanci ve smyslu „dopadu“. Navrhujeme proto používat výraz „nejvýznamnější“ s podmínkou zdůvodnit významnost.	MU	Akceptováno
Pojem byl upraven na „nejvýznamnější“.	
15.		Bod 3.3 Smluvní výzkum: 
Nejasnosti výkladu:
Chybí vydefinování pojmu „Výnosy” ze smluvního výzkumu v jiné formě než v penězích. 	Co jsou výnosy ze smluvního výzkumu, pouze peníze?	TUL	Vysvětleno
Nejedná se o připomínku, ale o dotaz k výkladu. Podrobné informace budou součástí dokumentace poskytovatele.	
16.		Bod 3.3 Smluvní výzkum: 
Nejasnosti výkladu:
Je zrušena hranice zakázek smluvního výzkumu nad 100 tis. Kč?
Prosíme upřesnit, co se rozumí pod pojmem „výnosy“.	Uvádí se všechny aktivity bez ohledu na výši výnosů? Nebo pouze ty nad 100 tis. Kč vč.? Je míněna částka s nebo bez DPH? Je vskutku požadován úplný přehled všech činností na účtu smluvního výzkumu, za sledované období po fakultách a podle zadavatele? Nebo lze dle uvážení vybrat jen významnější spolupráci? Výnosem se rozumí zisk na zakázce na konci účetního období za jednotlivé sledované roky 2014 - 2018 nebo celková fakturační částka na zakázce smluvního výzkumu za jednotlivé roky? Vykazuje se částka s nebo bez DPH? 	TUL	Vysvětleno
Nejedná se o připomínku, ale o dotaz k výkladu. Podrobné informace budou součástí dokumentace poskytovatele	
17.		Bod 3.4 Výnosy z neveřejných zdrojů – dary:
Nejasnosti výkladu.	Lze zahrnout i standardně poskytované dary na vědu a výzkum (např. Auto Škoda, Preciosa apod.), pokud jsou tyto vědecko-výzkumné aktivity přímo propojeny s výukou (např. vstupy studentů denního studia do projektu, nákup vybavení pro laboratoře, ve kterých probíhá výuka apod.)? 	TUL	Vysvětleno
Nejedná se o připomínku, ale o dotaz k výkladu. Podrobné informace budou součástí dokumentace poskytovatele	
18.		Tab. 3.4.1 Přehled výnosů z neveřejných zdrojů:
Nejasnosti výkladu:
Jaká je přesná definice celkových nákladů/výdajů, co je přesně myšleno neveřejnými zdroji?
Zásadní připomínka.	Pro zajištění věcné srovnatelnosti údajů mezi jednotlivými VVŠ navrhuji vyspecifikovat co možná nejúplnější množinu zdrojů v kategorii „neveřejný zdroj“. Pokud možno s odkazem na relevantní řádek v tabulkách výročních zpráv VVŠ o hospodaření. 
Tato připomínka je metodického charakteru a vztahuje se k celé řadě tabulek. 	UTB	Vysvětleno
Nejedná se o připomínku, ale o dotaz k výkladu. Podrobné informace budou součástí dokumentace poskytovatele.	
19.		Bod 3.5 a Tab 3.5.1 Významné výsledky a Přehled výsledků aplikovaného výzkumu s ekonomickým dopadem na společnost:
Chybí v taxativním výčtu japonský patent. 	Proč se v tabulce v kapitole 3.5 Významné výsledky aplikovaného výzkumu s ekonomickým dopadem na společnost resp. v Tab 3.5.1 Přehled výsledků aplikovaného výzkumu za hodnocené období 2014 až 2018 nepožaduje uvedení také japonského patentu? Proč jsou vybrány pouze evropský, americký, český?	TUL	Akceptováno
Byla doplněna položka „ostatní zahraniční patenty“.	
20.		Tab 3.5.1 Přehled výsledků aplikovaného výzkumu:
Chybějící řádek pro užitné vzory v tabulce 3. 5. 1	V tabulce 3. 5. 1 chybí řádek pro užitné vzory, na které odkazuje pozn. č. 4	UHK	Akceptováno jinak
Poznámky pod tabulkou byly upraveny.	
21.		Tab 3.5.1 Přehled výsledků aplikovaného výzkumu:
Nejasnosti výkladu:
Pozn: „Uveďte všechny druhy…“ slovo „druhy“ není v souladu se záhlavím tabulky	Názvem „druh výsledku“ je nadepsán první sloupec tabulky. Návrh – nahrazení např. slovem „položky“ (případy, výstupy…)	UTB	Akceptováno
Slovo „druhy“ bylo vypuštěno.	
22.		Tab 3.5.1 Přehled výsledků aplikovaného výzkumu:
Nejasnosti výkladu:
Pojem „uplatnění v praxi“ uvedený před tabulkou není v souladu s výkladem uvedeným v poznámce 1) pod tabulkou. 
Zásadní připomínka. 	Text „za uplatněný patent lze považovat výsledek až v okamžiku … - udělení patentu“ – samotné získání patentové ochrany ještě neznamená uplatnění v praxi – mohou vznikat nejasnosti, které patenty lze zde uplatnit. 
Pokud má tvůrce metodiky záměr zahrnout do tabulky všechny udělené patenty (ve smyslu úvodní definice by to byly patenty „reálně směřující k uplatnění…“), je možné text pod tabulkou upravit např. „Patent lze do tohoto přehledu zahrnout až v okamžiku…“	UTB	Akceptováno jinak
Poznámky pod tabulkou byly upraveny.	
23.		Tab 3.5.1 Přehled výsledků aplikovaného výzkumu:
Nejasnosti výkladu:
U licencí - poznámka 2) pod tabulkou – upřesnění ohledně toho, jaké licence mohou být zahrnuty.
Zásadní připomínka.	Předpokládáme, že se rozumí licence v nejširším spektru – tedy jak k patentům nebo užitným vzorům, průmyslovým vzorům, tak také autorskoprávní licence k software a autorským dílům.
Pokud je předpoklad správný, navrhuje se přidat relevantní výčet všech uplatnitelných typů licencí do poznámky 2), k vyloučení pochybností.	UTB	Akceptováno
Poznámka byla upravena.	
24.		Tab 3.5.1 Přehled výsledků aplikovaného výzkumu:
Nejasnosti výkladu:
U spin-off - poznámka 3) uvedená pod tabulkou neobsahuje upřesnění pojmu.	Subjekty „bez podílu hodnocené jednotky“ bývají spíše označovány jako „start-up“ – podstatné však je, jaký typ společnosti je vůbec povoleno do tabulky zahrnout. Odborná veřejnost není v tomto ohledu zcela jednotná.
Do poznámky pod tabulkou je navrženo přidat stručnou definici spin-off rozhodnou pro tyto účely, případně odkaz, kde lze relevantní definici nalézt.	UTB	Akceptováno jinak
Poznámka pod tabulkou byla upravena.	
25.		Tab 3.5.1 Přehled výsledků aplikovaného výzkumu:
Nejasnosti výkladu:
U užitných vzorů - poznámka 4) týkající se užitných vzorů je uvedena pod tabulkou, nicméně nejsou zahrnuty v tabulce. 
Zásadní připomínka.	Vzniká pochybnost, zda se nejedná o nedopatření. 
Návrh – uvést obojí do souladu podle záměru, aby byl výklad jednoznačný.	UTB	Viz připomínka č. 20.	
26.		Tab 3.5.1 Přehled výsledků aplikovaného výzkumu:
Nejasnosti výkladu:
U prototypů - poznámka 5) pod tabulkou – nejistota ve výkladu pojmu „prototyp“.	Mohlo by se jednat o smlouvy o využití veškerých nechráněných výsledků (výrobek, zařízení, látka, metoda…) pro které pojem „prototyp“ slouží pouze jako zastřešující pro tyto účely.
Nebo se může jednat o úzký výklad pojmu „prototyp“, jak je definován v dokumentu „Předávání údajů do Informačního systému výzkumu, experimentálního vývoje a inovací 2.0 RIV – Rejstřík informací o výsledcích 2019“ - výsledek typu G – R05*Druh výsledku.
Pro první případ, navrhuje se upřesnit a také zde vypustit slovo „licenční“ (licenci je v ČR možno uzavřít jen pro chráněné výsledky)
Jedná-li se o druhý případ, navrhuje se opět upřesnit.	UTB	Vysvětleno
Jde o definici dle přílohy č. 4 Metodiky 2017+ „Definice druhů výsledků“. 	
27.		Tab 3.5.1 Přehled výsledků aplikovaného výzkumu:
Nejasnosti výkladu: 
Jiné - poznámka 7) – co vše sem spadá? Je to také prodej (převod) práv k výsledkům VaV? 
Zásadní připomínka.	Podle pohledu a zkušeností naší instituce je převod práv vedle licence důležitou a cennou součástí transferu technologií – nezpochybnitelná deklarace zájmu o výsledek chráněný patentem, ale i jinou formou ochrany uvedenou výše v připomínce.
Je-li to v souladu s pojetím a záměrem tvůrce metodiky, navrhuje se zahrnout i tento typ transferu technologií – převod práv – do tabulky.	UTB	Vysvětleno
VO může takový výsledek vykázat v položce jiné a v komentáři uvést o jaký typ výsledku se jedná a v čem spatřuje jeho důležitost.	
28.		Bod 3.8 Systém a podpora TT a ochrana duševního vlastnictví a
3.9 Strategie a podpora spin-off:
Tyto údaje by měly být primárně sledovány na úrovni celé VŠ, rozšířit prostor pro informace na VŠ a v této části uvést pouze případné odchylky na konkrétní fakultě. 	Transfer technologií a ochrany duševního vlastnictví na většině VŠ pomáhá fakultním pracovištím řešit samostatný celouniverzitní útvar, který zároveň aplikuje strategie celé VŠ v této oblasti.	MU	Vysvětleno
Pokud transfer technologií a ochrany duševního vlastnictví spadá pod celouniverzitní útvar, lze tuto skutečnost uvést u první hodnocené jednotky a u ostatních již jen na text odkazovat.	
29.		Bod 3.8 Systém a podpora TT a ochrana duševního vlastnictví:
Nejasnost v návodu pro popis.	Co je schéma TT? (zřejmě se myslí vývojový diagram nebo slovní popis - měl by být dán vzor/vodítko)	TUL	Akceptováno
Slovo „schéma“ bylo nahrazeno slovem „systém“. Tento systém lze popsat jak slovně, tak graficky.	
30.		Bod a Tab 3.11 Uznání mezinárodní komunitou:
Doporučujeme změnit slovo „mezinárodní“ (vědecký časopis) na „zahraniční“.	Tzv. mezinárodní časopis lze obtížně identifikovat.	VŠE	Vysvětleno
Pojem je převzat z anglosaské terminologie.	
31.		Bod a Tab 3.11 Uznání mezinárodní komunitou:
Nejasnost týkající se poskytování údajů 	V metodice je požadováno, že VŠ uvede nanejvýše 10 příkladů nejvýznamnějších volených členství v odborných společnostech. Jsou myšleny zahraniční odborné společnosti?	TUL	Vysvětleno
VO uvede příklady podle svého zhodnocení významnosti.	
32.		Tab 3.11.1 Účast AP v edičních radách mez. časopisů:
Neuvádět IF ani AIS k vědeckým časopisům. V poznámce je uvedeno za hodnocené období, ale to je pětileté. 	Uvádění IF nebo AIS determinuje významnost tohoto kritéria. To je nepřijatelný vliv indikátoru časopisu na kvalitativní hodnocení. Indikátory samostatně neposkytují informaci o kvalitě časopisu, navrhujeme informaci odstranit nebo alespoň do tabulky doplnit informaci o oborovém zařazení časopisů a doplnění kvartilu dle IF, případně specifikovat rok uvedení IF a AIS.	MU	Akceptováno
Tabulka 3.11.1 byla upravena, IF nebo AIS byly odstraněny.	
33.		Tab 3.11.1 Účast AP v edičních radách mez. časopisů:
Časopisy se požadují s uvedením IF a AIS, absentuje SJR.
Zásadní připomínka.	V tabulce 3. 11. 1 mají být u edičních rad uváděny údaje o IF a AIS časopisu. Chybí však SJR pro časopisy z databáze Scopus. Neměl by být uváděn spíše IF a SJR?	UHK	Akceptováno jinak
Upraveno dle připomínky č. 32.	
34.		Bod a Tab 3.11 Uznání mezinárodní komunitou: 
Význam přednášky na prestižních zahraničních univerzitách a na konferencích je zcela odlišný. 	V příloze je tabulka 3.11.2, kde se připouští jak vyzvané odborné přednášky na prestižních zahraničních univerzitách, tak i na konferencích. Mezi těmito aktivitami není žádný rozdíl, ačkoliv jejich význam je úplně odlišný. Doporučujeme oddělit vyzvané přednášky na zahraničních institucích a přednášky konané v rámci konferencí.	TUL	Vysvětleno
Záleží na VO, který typ zvané přednášky uvede.	
35.		Tab. 3.11.3 Nejvýznamnější přednášky zahraničních vědců a dalších hostů relevantních pro oblast VaVaI na hodnocené jednotce v hodnoceném období 2014 až 2018:
Požadujeme blíže specifikovat nebo vynechat.	Není jasné, jak takové přednášky souvisejí se společenskou relevancí VaVaI hodnocené jednotky. Navíc když není ani specifikováno, zda jde o přednášky organizované přímo hodnocenou jednotkou, nebo např. o přednášku na konferenci kde je hodnocená jednotka jenom jedním ze spolupořadatelů, popř. dokonce jen o akci na její půdě pro níž propůjčila prostory jinému pořadateli.	SU	Vysvětleno
Záleží na VO, který typ přednášky uvede.	
	K MODULU 4				
36.		Bod 2.1.2 MODUL 4:
Doporučujeme zkrátit rozsah sebeevaluační zprávy na 20 stran.	Pokud bude hodnocena celá VŠ, pak postačuje sebeevaluační zpráva v kratším rozsahu.	VŠE	Vysvětleno
Rozsah 20 stran je maximální, VO může předložit stručnější text.	
37.		Bod 4.1 Organizace a řízení VaVaI:
Nezohledňuje vysokoškolské ústavy.	Navrhujeme upravit první odrážku takto: „úloha rektorátu, děkanátu a vedení vysokoškolských ústavů v organizaci a řízení výzkumu“.	ZČU	Akceptováno
Vysokoškolské ústavy byly doplněny.	
38.		Tab 4.1.1 – 4.1.2 – 4.171-3 Lidské zdroje ve VaVaI:
Upravit strukturu tabulek týkajících se personálního zajištění VaVaI podle toho, jak byly sledovány ve Výroční zprávě o činnosti po většinu hodnoceného období 2014-2018, tj. ponechat kategorii „výzkumní pracovníci“ en bloc.
Jako smysluplné se jeví postupně tyto kategorie pro potřeby evidence a hodnocení zavádět, a to po řádné diskusi, a teprve v následujícím cyklu hodnocení údaje v této struktuře po školách požadovat. Jako střední cesta by byla možná ta, že by se údaje v novém členění uváděly pouze za rok 2018.
Zásadní připomínka.	Jedná se o tabulky:
-	4.1.1 Struktura pracovníků, kteří se podílejí na VaVaI vysoké školy (počty fyzických zaměstnanců a pracovníků), 
-	4.1.2 Struktura pracovníků, kteří se podílejí na VaVaI vysoké školy (průměrné přepočtené počty) a 
-	4.17.1 Věková struktura pracovníků vysoké školy, kteří se podíleli na VaVaI, a jejich struktura podle pracovního zařazení a genderu v roce 2014 (počty fyzických zaměstnanců a pracovníků), 
-	4.17.2 Věková struktura pracovníků vysoké školy, kteří se podíleli na VaVaI, a jejich struktura podle pracovního zařazení a genderu v roce 2018 (počty fyzických zaměstnanců a pracovníků), 
-	4.17.3 Pracovníci podílející se na VaVaI vysoké školy, kteří měli v roce 2014 a 2018 cizí státní občanství, vyjma pracovníků se slovenským státním občanstvím (průměrné přepočtené počty). 	UK	Vysvětleno
Metodika pro VŠ vychází z předpokladu, že jsou požadovány údaje, které by VO měla mít k dispozici. Pokud tyto údaje k dispozici nejsou a nelze je z informačních systémů vyhledat, VO tuto skutečnost ve zprávě uvede.	
39.		Tab 4.1.1 Struktura pracovníků ve VaVaI:
Uvedená struktura pracovníků, kteří se podílejí na VaVaI vysoké školy odpovídá struktuře dle výročních zpráv VVŠ stanovené ministerstvem jen pro rok 2018.
Jak se budou hodnoty v této nové struktuře stanovovat pro léta minulá?
Zásadní připomínka.	Tabulka „Struktura akademických a vědeckých pracovníků“ předepsaná ministerstvem pro VZoČ do roku 2017 byla jednodušší, počet vědeckých pracovníků byl uváděn agregovaně. Nová metodologie vykazování byla upřesněna MŠMT až v březnu 2019. Bude obtížné zpětně dohledat kategorizaci podle nové struktury. 
Požadovaná struktura v letech 2014-2017 nebyla na VVŠ uplatňována a vykazována (viz VZoČ činnosti 2014-2017). Není v souladu se MP VVŠ (rozdílnost v kategoriích VVŠ) a nelze tak zajistit srovnatelné výstupy při sběru dat z VVŠ. Struktura pracovníků „Ph.D. studenti“ byla po úpravě VZ ze strany MŠMT vypuštěna. Tab 4.1.1, 4.1.2, 4.17.1,4.17.2,4.17.3
Zpětné zjišťování až do roku 2014 by znamenalo navíc neúměrné administrativní zatížení VŠ, pokud by bylo vůbec možné dohledat. 
- upřesňující připomínku 38 - výše	UTB	Viz připomínka č. 38.	
40.		Tab 4.1.1 Struktura pracovníků ve VaVaI:
Nejasnosti výkladu.
Zásadní připomínka.	Počítají se do vědeckých, výzkumných a vývojových pracovníků podílejících se na pedagogické činnosti i postdoktorandi a Ph.D. studenti? Má jít o souhrnný údaj za kategorie zaměstnanců, kteří se podílejí na pedagogické činnosti, nebo o něco jiného? 	UHK	Vysvětleno
Nejedná se o připomínku, ale o dotaz k výkladu. Podrobné informace budou součástí dokumentace poskytovatele.	
41.		Tab 4.1 a 4.17 Lidské zdroje ve VaVaI: 
Nesrovnalosti ve vykazování počtu zaměstnanců s ohledem na vedlejší pracovní poměr (konkrétně DPČ)	U Tab 4.1.1, 4.1.2 Struktura pracovníků a 4.17.1, 4.17.2 je třeba definovat, k jakému dni v roce se vztahují, ideálně stanovit k 31.12.
V bodě 4.1 není zřejmé, proč je v první Tab 4.1.1 evidován počet zaměstnanců bez DPČ a v navazující Tab 4.1.2 uveden průměrný přepočtený počet včetně zaměstnanců na DPČ. V praxi se navíc vede evidence dohod zvlášť. Pokud je tento údaj vyžadován, bylo by vhodnější jej evidovat v samostatné tabulce.	TUL	Akceptováno
Datum 31. 12. bylo doplněno. Tabulka 4.1.2 byla upravena.	
42.		Tab 4.1.1 a 4.1.2 Lidské zdroje ve VaVaI: Nesourodé informace pro vykazování – v jednom případě bez DPP a DPČ, ve druhém případě DPP. 	Z textu ani jednotlivých kritérií není jasné, proč je podmínka zahrnování či nezahrnování osob v rámci DPP a DPČ u jednotlivých personálních tabulek rozdílná. Tabulka je nadbytečným „výkaznictvím“. Pokud tyto informace požaduje MŠMT pro jiné účely, doporučujeme tabulky zřetelně vyčlenit ze sebehodnotící zprávy a zadat jako tabulkovou přílohu.
- viz též předchozí připomínka 41	MU	Viz připomínka 41.	
43.		Tab 4.1 a 4.17 Lidské zdroje ve VaVaI: 
Nejasnosti výkladu:
Požadavek na upřesnění definice postdoktoranda z hlediska délky trvání pracovního poměru (doba určitá a doba neurčitá)	Evidence postdoktorandů neexistuje. 
Definice postdoktoranda neodpovídá realitě: V nezanedbatelném množství se Ph.D. student stane zaměstnancem již v průběhu studia. Zůstane-li tedy na mateřské univerzitě i po získání titulu, je nezřídka možné, že získá v definovaném období do 5 let od ukončení studia i pracovní poměr na dobu neurčitou. Ostatní podmínky definice postdoktoranda jsou zachovány. Je v tomto případě stále postdokem? 	TUL	Vysvětleno
Definice postdoktoranda pro účely hodnocení podle Metodiky pro VŠ je uvedena. VO uvede údaje podle této definice.	
44.		Tab. 4.1.2 Struktura pracovníků VaVaI-přepočtené počty:
„akademická / odborná pozice“ u vědeckých pracovníků odpovídá struktuře dle výročních zpráv VVŠ stanovené ministerstvem pro rok 2018.
Jak se budou hodnoty v této nové struktuře stanovovat pro léta minulá?	Pro léta 2014 až 2017 byla stanovena ve výroční zprávě o činnosti jednodušší struktura vykazování vědeckých pracovníků. Jen velmi obtížně lze verifikovat údaje za léta 2014 až 2017.
- viz též poznámka 38 a 39	UTB	Vysvětleno
Metodika pro VŠ vychází z předpokladu, že jsou požadovány údaje, které by VO měla mít k dispozici. Pokud tyto údaje k dispozici nejsou a nelze je z informačních systémů vyhledat, VO tuto skutečnost ve zprávě uvede.	
45.		Bod 4.3 Institucionální pravidla využití DKRVO:
Nemělo by zohledňovat „způsob rozdělování institucionální podpory na jednotlivá pracoviště / výzkumné týmy za hodnocené období 2014 až 2018“- 
Zásadní připomínka.	Systém by neměl být diskriminační vůči nově příchozím, rovný přístup do hodnocení předpokládá i Metodika v části 5, - Hodnocení v segmentu VŠ - na str. 36 bod 5.1 „Postup hodnocení“, hodnoceny mohou být i školy, které v letech 2014-2018 nepobíraly podporu na DKRVO	ŠAVŠ	Vysvětleno
Pokud hodnocená VO nebyla příjemcem institucionální podpory na dlouhodobý koncepční rozvoj v letech 2014 až 2018, popíše, jak bude prostředky rozdělovat, až je získá. Tento výklad bude uveden v dokumentaci.	
46.		Bod 4.3 Institucionální pravidla využití DKRVO:
Způsob rozdělování IP na jednotlivá pracoviště je relevantní na úrovni fakult.  	Jednotlivé fakulty mají nastaven vlastní systém rozdělování IP, který se může značně lišit. V modulu 4, který je na úrovni univerzity, bude tedy nutné buď lakonicky konstatovat, že praxe je různá, anebo extenzivně popsat praxi jednotlivých fakult.	MU	Vysvětleno
Pokud jsou způsoby rozdělování institucionální podpory na dlouhodobý koncepční rozvoj stanoveny na úrovni fakult, popíší se všechny případy a vysvětlí se, proč jsou způsoby stanoveny různě.	
47.		Bod 4.4 Strategie zakládání, financování a dlouhodobého rozvoje a udržitelnosti výzkumných center a velkých výzkumných infrastruktur (pokud existují): 
Požadujeme vztahovat pouze na VŠ, pro něž je toto relevantní.
Zásadní připomínka.	Pokud hodnocená VŠ nehostí velkou výzkumnou infrastrukturu nebo není její součástí popsané výzkumné centrum, nemá důvod vytyčovat potřebnou strategii, přesto bude podle stávajícího znění materiálu v tomto kritériu hodnocena patrně 0 body.
Nadto podotýkáme, že celý Modul 4 není oborově specifický (není rozlišováno dle FORD), přičemž velké infrastruktury ani výzkumná centra např. v oblasti práva i dalších neexistují a není důvod, aby existovaly.
Požadujeme aplikovat toto kritérium pouze na ty VŠ, pro něž je toto relevantní, u ostatních pak toto vůbec nehodnotit a celkový výsledný počet bodů za M4 překalibrovat.	SU	Částečně akceptováno jinak a vysvětleno
Pokud hodnocená VŠ nehostí velkou výzkumnou infrastrukturu nebo není její součástí popsané výzkumné centrum, bude jí u tohoto kritéria staveno formálně bodové ohodnocení ve výši průměru hodnot ostatních kritérií modulu 4 dané VO (nulový dopad pro hodnocení VO). Pokud jde o dopad na financování, poskytování podpory na dlouhodobý koncepční rozvoj výzkumné organizace, je v kompetenci poskytovatele, tzn. nekopíruje automaticky výsledek hodnocení. Počítá se s fixací velké části podílů z minulých let a zároveň se předpokládá debata nad identifikací těch výstupů hodnocení v M1-M5, které budou relevantní pro financování. To pochopitelně nebudou všechny. Do této debaty již nyní jsou zapojení a průběžně informování zástupci ČKR.	
48.		Bod 4.5 Systém vzdělávání v ochraně duševního vlastnictví:
Zbytečně zužující, navrhujeme rozšířit na „Systém vzdělávání ve výzkumu, publikování, komercializaci.“	Modul se zaobírá viabilitou. Velmi úzce zaměřený bod 4.5 pouze na ochranu duševního vlastnictví a transfer technologií marginalizuje vzdělávání zaměřené na jiné aspekty vědecko-výzkumné činnosti, které ale též přinášejí budoucí finanční prospěch, jako metodologie a design výzkumu, akademické psaní atd.	VŠE	Vysvětleno
Pro hodnocení VO v modulu 4 je podstatné vzdělávání v ochraně duševního vlastnictví. Ostatní navrhované oblasti jsou standardní součástí vzdělávání.	
49.		Bod 4.5 Systém vzdělávání v oblasti ochrany duševního vlastnictví:
Požadujeme vztahovat pouze na VŠ, pro něž je toto relevantní.
Zásadní připomínka.	Pokud pro hodnocenou VŠ není z důvodu jejího oborového zaměření oblast transferu technologií a ochrany duševního vlastnictví relevantní (připomínáme, že celý Modul 4 není oborově specifický – není rozlišováno dle FORD), nemá smysl takový systém vzdělávání požadovat ani jej hodnotit.
Transfer technologií je těžko představitelný např. v oblasti právních věd, pedagogiky, astrofyziky a dalších. Podobně u ochrany duševního vlastnictví.
Požadujeme ponechat na úsudku hodnotícího panelu, zda toto kritérium je pro hodnocenou VŠ relevantní, a pokud není, tak jej vůbec nehodnotit a celkový výsledný počet bodů za M4 příslušně překalibrovat.	SU	Vysvětleno
Modul 4 představuje souhrn základních parametrů výzkumné organizace (skupiny kritérií), pokud je výzkumnou organizací vysoká škola. Předmětem hodnocení je zjištění, nakolik a jakým způsobem má daná instituce nastaveny procesy zajišťující tyto parametry. Pokud VO některý parametr nenaplňuje, to není důvod pro zvláštní režimy hodnocení – představa o tom, co má či nemá výzkumná organizace dělat je pro proces hodnocení jednotná, proto se v M4 kalibrace neprovádí. Způsob financování, poskytování podpory na dlouhodobý koncepční rozvoj výzkumné organizace, je v kompetenci poskytovatele, tzn. nekopíruje automaticky výsledek hodnocení. Počítá se s fixací velké části podílů z minulých let a zároveň se předpokládá debata nad identifikací těch výstupů hodnocení v M1-M5, které budou relevantní pro financování. To pochopitelně nebudou všechny. Do této debaty již nyní jsou zapojení a průběžně informování zástupci ČKR.	
50.		Bod 4.8 a Tab 4.8.1 Navazující kariéry absolventů doktorského studia:
Nízká vypovídací hodnota indikátoru „navazující kariéry doktorandů“ o kvalitě VŠ	Navazující kariéry doktorandů nejsou obvykle jen výsledkem působení podpůrných opatření VŠ, ale spíše výsledkem působení daleko složitější rovnice okolností a faktorů, které se na tom podílejí. Podíl VŠ na kariéře/uplatnění doktoranda lze vymezit velmi složitě a nepovažujeme proto tento indikátor za vhodný pro hodnocení kvality VaVaI příslušné VŠ. 	UHK	Vysvětleno
Jakkoli má připomínkové místo pravdu, že úspěšná kariéra absolventa doktorského studijního programu je výsledkem složitější „rovnice okolností a faktorů“, je kvalitní příprava v doktorském studijním programu, včetně zapojení studenta do VaVaI dané VO nepochybně nutnou podmínkou této kariéry.	
51.		Bod 4.8 a Tab 4.8.1 Navazující kariéry absolventů doktorského studia:
Požadované údaje jsou v možném konfliktu s GDPR	V bodě 4.8 metodika požaduje obtížně získatelná data, pokud absolvent doktorského studia odejde mimo VŠ. Možný konflikt s GDPR. Zejména ve vazbě na Tab 4.8.1.	TUL	Částečně akceptováno
Absolventi, pokud jejich jména nejsou veřejně dostupná, budou uvedeni jen iniciálou. 	
52.		Tab. 4.8.1 Informace o navazující kariéře absolventů doktorského studia: 
Přesněji vysvětlit obsah tabulky. 	Není jasné, zda má jít o uplatnění absolventů, kteří absolvovali během hodnoceného období 2014-2018, anebo těch, kteří absolvovali kdykoli (tedy např. i před mnoha lety), ale v období 2014-2018 dosáhli význačného uplatnění. Žádáme o upřesnění.	SU	Akceptováno
Do textu bylo doplněno, že se jedná o absolventy, kteří ukončili doktorské studium nejpozději 5 let před začátkem hodnoceného období (tedy počínaje rokem 2009).	
53.		Bod a Tab 4.8 Navazující kariéry absolventů doktorského studia (podmínky podpory): 
Nepřesnost výkladu:
Vyjasnit přesný obsah kritéria.	Nerozumíme tomu, zda se má na mysli podpora absolventů studia hodnocené VŠ, anebo podpora pracovníků VaVaI čerstvě po absolvování („postdoků”). V tom prvním případě není možno absolventy, zaměstnané typicky mimo VŠ, podporovat z prostředků této VŠ (šlo by o použití příspěvku/dotace v rozporu s jejím určením). V tom druhém případě nedává smysl příslušná Tab 4.8.1, kde je mj. poptáván název zaměstnavatele (tím by měla automaticky být hodnocená VŠ). Prosíme o úpravu materiálu tak, aby bylo jasné, co je vlastně požadováno a hodnoceno.	SU	Vysvětleno
Nejedná se o připomínku, ale o dotaz k výkladu. Podrobné informace budou součástí dokumentace poskytovatele	
54.		Bod 4.9 Pravidla financování doktorských studentů, včetně zahraničních:
Požadované údaje jsou obtížně získatelné.	Informace o struktuře nákladů související s doktorským studiem je obtížně dohledatelná. Náklady na doktorské studium jsou hrazeny z různých zdrojů (vzdělávací činnost, specifický výzkum, DKRVO…). Jednoduše zjistitelná jsou stipendia - doporučujeme omezit bod 4.9 jen na oblast stipendií.	TUL	Vysvětleno
Informace o stipendiích není dostatečná a plně vypovídající o nákladech, které jsou spojené se vzděláváním studentů v doktorských studijních programech. Cílem je zjistit, jak VO zajišťuje efektivní výchovu doktoranda a jak k tomu využívá dostupných zdrojů.	
55.		Bod 4.11 Významné spolupráce ve VaVaI na mez. úrovni:
Nejasnosti výkladu:
Upřesnit, zda se jedná o uvedení celkem až 30 příkladů? 	Zda bude VŠ uvádět nanejvýše 10 případů konkrétní spolupráce + nanejvýše 10 konkrétních příkladů výsledků a 10 dopadů?	MU	Vysvětleno
Nejedná se o připomínku, ale o dotaz k výkladu. Podrobné informace budou součástí dokumentace poskytovatele	
56.		Bod 4.12 Mobilita akademických a výzkumných pracovníků (vč. sektorové a mezisektorové mobility):
Nejasnosti výkladu:
Nejasná definice a podmínky pro stanovení mobility.	Zde není definována doba, ani to, co se považuje za mobilitu v rámci VaVaI. Rozhodují aktivity vyjíždějícího k tomu, abychom mohli definovat mobilitu jako mobilitu v rámci VaVaI? Kdo to bude zařazovat?	TUL	Vysvětleno
Nejedná se o připomínku, ale o dotaz k výkladu. Podrobné informace budou součástí dokumentace poskytovatele	
57.		Bod 4.12 Mobilita akademických a výzkumných pracovníků (vč. sektorové a mezisektorové mobility):
Nejasnosti výkladu:
Nutno vyjasnit, zda se jedná o konkrétní případy mobilit nebo o příklad strategií a jakou mají vykazované údaje vlastně vypovídací hodnotu.	10 příkladů konkrétní mobility vědeckých pracovníků je na úrovni univerzity nevypovídající (za rok 2017 např. MU 1582 vyslaných vědeckých pracovníků). Informace by byla vhodná na úrovni fakult, ale ani tak není zřejmý význam tohoto údaje.	MU	Vysvětleno
VO uvede příklady, které považuje za nejlepší.	
58.		Bod 4.14 Systém kariérního růstu AVP: 
Nejasnost výkladu: „mezinárodních výběrových řízeních“… 	Týkají se tato řízení zahraničních pracovníků, kteří jsou přijímání na domácí instituci nebo i domácích na zahraniční instituce? Pokud ano, bude hodnoceno pozitivně, pokud se domácí pracovníci takových řízení účastní a zaměstnávají se v zahraničí?
V daném kontextu nesrozumitelné, spíše nerelevantní kritérium hodnocení.	UTB	Vysvětleno
Jedná se o obsazování pozic na hodnocené VO.	
59.		Bod 4.14 Systém kariérního růstu AVP: 
Nejasnost výkladu: „postoji k řetězení smluv a vedoucích akademických pozic“… 	Co je přesně myšleno řetězením smluv? A má být popsán postoj zvlášť k řetězení smluv a k řetězení akademických pozic nebo se jedná o postoj k propojení obou?
Potřeba lépe specifikovat.	UTB	Vysvětleno
Nejedná se o připomínku, ale o dotaz k výkladu. Podrobné informace budou součástí dokumentace poskytovatele	
60.		Bod 4.14 Systém kariérního růstu AVP: 
Doporučujeme místo „sabbatical“ používat „tvůrčí volno“.	Zákon o VŠ operuje s termínem „tvůrčí volno“.	VŠE	Vysvětleno
Sabbatical není tvůrčí volno, ale pobyt vždy na jiné, pokud možno zahraniční, instituci.	
61.		Tab. 4.17. Struktura lidských zdrojů:
Chybí relevance pro hodnocení vědy a výzkumu, navrhujeme zrušení.	Má zanedbatelný význam pro návštěvu panelu na místě a na usuzování o stavu a kvalitě výzkumu a vývoje na VO. Tabulka je nadbytečným „výkaznictvím“ (i vzhledem k tomu, že kopíruje informace ve VZoČ 2018). Pokud tyto informace požaduje MŠMT pro jiné účely, doporučujeme tabulky zřetelně vyčlenit ze sebehodnotící zprávy a zadat jako tabulkovou přílohu.	MU	Vysvětleno
Modul M4 má za cíl popsat fungování VO včetně vytváření podmínek pro činnosti VaVaI, včetně zabezpečení lidských zdrojů. V žádném případě nejde o výkaznictví pro jiné účely. 	
62.		Tab 4.17.1 Věková struktura pracovníků VaVaI:
Požadovaná struktura „akademická / odborná pozice“ u vědeckých pracovníků odpovídá struktuře dle výročních zpráv VVŠ stanovené ministerstvem pro rok 2018 (4.17.2).
Jak se budou hodnoty v této nové struktuře stanovovat pro požadovaný rok 2014?	Pro rok 2014 byla stanovena ve výroční zprávě o činnosti jednodušší struktura vykazování vědeckých pracovníků. Jen velmi obtížně lze verifikovat údaje za rok 2014.
- viz též připomínka 38, 39 a 44	UTB	Viz připomínka č. 38.	
63.		Tab 4.17.1 a 4.17.2 Věková struktura pracovníků VaVaI 2014 a 2018:
Tabulky s věkovým rozložením uvádějí kategorii 70 - 79 let, navrhujeme sjednotit s vykazováním s VZoČ – tj. místo toho zařadit kategorii „nad 70 let“.	Tabulka je nadbytečným „výkaznictvím“. Pokud tyto informace požaduje MŠMT pro jiné účely, doporučujeme tabulky zřetelně vyčlenit ze sebehodnotící zprávy a zadat jako tabulkovou přílohu, případně zrušit s odkazem na VZoČ VŠ.	MU	Akceptováno
Kategorie vymezena „70 a více let“.	
64.		Tab 4.17.3 Pracovníci VaVaI - cizí státní občanství:
Požadovaná struktura „akademická / odborná pozice“ u vědeckých pracovníků odpovídá struktuře dle výročních zpráv VVŠ stanovené ministerstvem pro rok 2018.
Jak se budou hodnoty v této nové struktuře stanovovat pro rok 2014?	V roce 2014 nebyli ve výroční zprávě o činnosti vykazování vědečtí pracovníci – cizinci vůbec. Akademičtí pracovníci byli vykazováni jen souhrnně, bez genderového rozpadu. Jen velmi obtížně lze verifikovat údaje za rok 2014.
- viz též připomínka 38, 39, 44 a 62	UTB	Viz připomínka č. 38.	
65.		Tab 4.17.3 Pracovníci VaVaI - cizí státní občanství:
Uváděn stav cizích pracovníků pouze v r. 2014 a 2018. 	Hrozí, že VŠ v dalších obdobích budou cíleně zaměstnávat větší počet cizích pracovníků zejména krátkodobě v preferovaných obdobích.	UTB	Vysvětleno
Motivace k cílenému zaměstnávání postrádá důvody.	
66.		Bod 4.18 a Tab 4.18.1 Opatření genderové rovnosti ve vedoucích funkcích:
U volených funkcí (rektor, členové akademických senátů) nelze dodržovat genderovou rovnováhu.	Vzhledem k této objektivní skutečnosti nelze hodnotit přístup VŠ.	UTB	Vysvětleno
Hodnotící kritérium je mnohem členitější. Cílem je mimo jiné zjistit, zda VO vytváří podmínky pro společensky žádoucí rovné zastoupení mužů a žen ve vedoucích pozicích a nejen v nich, případně, zda se zabývá příčinami převažujícího zastoupení mužů ve vedoucích pozicích. 	
67.		Bod 4.18 a Tab 4.18.1 Opatření genderové rovnosti ve vedoucích funkcích:
Požadavek genderové rovnosti ve vedoucích pozicích je irelevantní vzhledem k výkonnosti VO ve VaVaI.	Zkoumání genderové rovnováhy ve vedoucích pozicích (rektor, prorektor, kvestor, správní rada…) nesouvisí s výkonností ve VaVaI.
- viz též připomínka 66	TUL	Viz připomínka č. 66.	
68.		Bod 4.18 a Tab 4.18.1 Opatření genderové rovnosti ve vedoucích funkcích:
Nejasná souvislost genderové struktury ve vedoucích pozicích univerzity s hodnocením výzkumu.	Nechápeme, jak souvisí genderová struktura ve vedoucích pozicích univerzity (zejména SR, akademický senát, prorektoři, rektor, kvestor) s hodnocením výzkumu dané univerzity. Článek 4.18. doporučujeme vynechat 
- viz též připomínka 66 a 67	ZČU	Viz připomínka č. 66.	
69.		Tab 4.18.1 a 4.18. 2 Opatření genderové rovnosti ve vedoucích funkcích:
Doporučujeme sledovat pouze roky 2017 a 2018, kdy se tyto tabulky poprvé objevily v osnově VZoČ MŠMT.
Zásadní připomínka.	V dřívějších letech nebyla tato data sledována, přičemž je deklarováno, že hodnocení má pracovat především s tím, co je dostupné a opírá se o praxi a zkušenost.
	UK	Viz připomínka č. 38.	
70.		Tab 4.18.1 a 4.18.2 Opatření genderové rovnosti ve vedoucích funkcích:
Tabulky nemají stejnou strukturu položky „vedoucí pracovníci“.	V Tab 4.18.2. je uveden „kvestor/tajemník“, v Tab 4.18.1. je uveden pouze „kvestor“.
Data pro Tab 4.18.1. nebyla v pokynech pro výroční zprávu za rok 2014 požadována. Údaje nejsou uvedeny ani v agregovaných tabulkách z VZoČ VŠ za rok 2014 na webu MŠMT.	UTB	Částečně akceptováno
V tabulce 4.18.2 bylo slovo tajemník odstraněno.
Dále viz připomínka č. 38.	
71.		Bod 4.19 Struktura finančních zdrojů pro VaVaI:
Zadání není jednoznačné. 
Doporučujeme držet se textového zadání v případě projektů GAČR, TAČR a národních rezortních projektů a uvádět pouze celkový počet projektů a souhrnnou výši jejich podpory. V tomto smyslu doplnit upřesnění do poznámky u předmětné tabulky.
Zásadní připomínka.	Zadání u bodu 4.19 Struktura finančních zdrojů pro VaVaI není jednoznačné. V případě projektů GAČR, TAČR a národních rezortních projektů se v textové části požadují pouze sumární přehledy, tj. dva údaje v podobě celkového počtu projektů a výše jejich finanční podpory. Tab 4.19.3 je strukturována velmi podrobně a doprovozena poznámkou „Národním projektem se rozumí projekt, u něhož je poskytovatelem dotace národní subjekt (např. projekty GA ČR)“.	UK	Akceptováno
Text v bodě 4.19 a tabulky 4.19.2 a 4.19.3 byly upraveny.	
72.		Bod 4.19 Struktura finančních zdrojů pro VaVaI:
Seznam 5 nejhodnotnějších grantů na úrovni VŠ. Doporučujeme změnit na „nejvýznamnější“ spolu s povinným zdůvodněním v textové části.	Navíc informace by byla vhodná a měla větší vypovídací hodnotu na úrovni fakult, ale ani tak není zřejmý význam tohoto údaje	MU	Akceptováno
Slovo nejhodnotnější bylo nahrazeno slovem nevýznamnější.	
73.		Tab 4.19.1 Podíl (v %) z celkových nákladů/výdajů dle druhu VaVaI hrazených z veřejných i neveřejných zdrojů:
Tabulku navrhujeme vyškrtnout.
Zásadní připomínka.	Údaje lze snadno vyplnit pouze pro projekty evidované v CEP. Institucionální prostředky a všechny ostatní projekty je třeba rozdělovat manuálně, přičemž někde to i tak bude obtížné. Bude to velká zátěž pro VŠ a jejich pracoviště a hodnota získané informace bude sporná.	UK	Vysvětleno
Cílem tabulky je podat obraz o váze jednotlivých kategorií výzkumu VO, což má význam pro další kritéria. Mimoto při užití veřejných prostředků (institucionální podpora na dlouhodobý koncepční rozvoj) na jednotlivé kategorie VaVaI, je třeba dodržovat intenzitu podpory, tudíž informace musí být VO sledována.	
74.		Tab 4.19.1 Podíl (v %) z celkových nákladů/výdajů dle druhu VaVaI hrazených z veřejných i neveřejných zdrojů:
Nejasnosti výkladu:
Jaká je přesná definice celkových nákladů/výdajů, co je přesně myšleno neveřejnými zdroji?
Zásadní připomínka.	Celkové náklady VaVaI zahrnují i převody do fondů. Za jaký rok vykazovat náklady u prostředků převedených do fondů – tj. zda náklad ve formě převodu prostředků do fondu, nebo až v roce čerpání fondu. 
Z důvodu srovnatelnosti dat za jednotlivé VVŠ, aby nevykazovala každá VVŠ z jiného pohledu.	UTB	Vysvětleno
Nejedná se o připomínku, ale o dotaz k výkladu. Podrobné informace budou součástí dokumentace poskytovatele	
75.		Tab. 4.19.2 Projekty podporované zahraničním poskytovatelem:
Nejasnosti výkladu:
Jaká je přesná definice „výše získaných prostředků”. U projektů mohou být meziroční rozdíly mezi plánem rozpočtu (který byl součástí rozhodnutí), přijatými prostředky a vlastním čerpáním prostředků. 	Z důvodu srovnatelnosti dat za jednotlivé VVŠ, aby nevykazovala každá VVŠ z jiného pohledu.	UTB	Vysvětleno
Cílem je poskytnout informaci, jakou výši prostředků měla VO v daném roce k dispozici. Z tohoto hlediska jsou tedy vhodné údaje o přijatých prostředcích. Upřesnění bude zapracováno v dokumentaci.	
76.		Tab. 4.19.3 Projekty podporované poskytovatelem z ČR:
Nejasnosti výkladu:
Jaká je přesná definice „výše získaných prostředků”. Např. u projektů OP VVV jsou meziroční rozdíly mezi plánem rozpočtu (který byl součástí rozhodnutí), přijatými prostředky a vlastním čerpáním prostředků. 	Z důvodu srovnatelnosti dat za jednotlivé VVŠ, aby nevykazovala každá VVŠ z jiného pohledu.	UTB	Viz připomínka č. 75.	
77.		Bod 4.22 Podmínky vzniku nových týmů a zavádění nových výzkumných témat (tzv. start-up strategy): 
Požadujeme vztahovat pouze na VŠ, pro něž je toto relevantní.	V závěru popisu kritéria je zmiňováno „zajištění podmínek pro vznik nových kvalitních výzkumných směrů / témat především s aplikačním potenciálem“, přesto je kritérium aplikováno na všechny VŠ bez ohledu na jejich zaměření (aplikační potenciál musí z principu absentovat u oborů, které nejsou aplikačně zaměřené – přitom celý Modul 4 není oborově specifický, není rozlišováno dle FORD).
Požadujeme ponechat na úsudku hodnotícího panelu, zda toto kritérium je pro hodnocenou VŠ relevantní, a pokud není, tak jej vůbec nehodnotit a celkový výsledný počet bodů za M4 příslušně překalibrovat.	SU	Viz připomínka č. 49.	
78.		Tab 4.24.1 Přehled výdajů/nákladů na výzkumnou infrastrukturu a vybavení za hodnocené období 2014 až 2018 (včetně souvisejících nákladů na služby a personálních nákladů):
Navrhujeme vyškrtnout.
Zásadní připomínka.	V této struktuře nejsou údaje na VŠ sledovány, ani vykazovány ve výroční zprávě o hospodaření. Navíc lze jen těžko vykazovat a oddělovat náklady na výzkum a ostatní činnosti VŠ. Pro VŠ bude vyplnění této tabulky představovat extrémní další zátěž.	UK	Viz připomínka č. 38.	
79.		Tab 4.24.1 Přehled výdajů/nákladů na výzkumnou infrastrukturu a vybavení za hodnocené období:
Nejasnosti výkladu:
Položka „Náklady/výdaje související s pořízením DDM“	VVŠ v této kategorii účtují pouze o nákladech.	UTB	Vysvětleno
Metodika pro VŠ není určena jen pro veřejné vysoké školy.	
80.		Tab 4.24.1 Přehled výdajů/nákladů na výzkumnou infrastrukturu a vybavení za hodnocené období:
Pořízení DHM a DNM na VaVaI (investice)
Zásadní připomínka.	Při pořizování DHM a DNM byl mnohdy účel investice smíšený, tedy bylo pořízeno jak pro výuku, tak pro VaVaI. Pouze u některých DHM lze stavbu, objekt, přístroje, zařízení apod. jednoznačně a úplně zařadit pod VaVaI.
Jak postupovat v tomto případě?
- viz obdobně připomínka 81	UTB	Vysvětleno
Nejedná se o připomínku, ale o dotaz k výkladu. Podrobné informace budou součástí dokumentace poskytovatele	
81.		Tab 4.24.1 Přehled výdajů/nákladů na výzkumnou infrastrukturu a vybavení za hodnocené období:
Nedostupnost specifických dat v části 4.24 Systém pořizování a obnovy přístrojů a vybavení pro VaVaI	K Tab 4.24.1: Oddělení evidence majetku VŠ nevede oddělenou evidenci přístrojového vybavení pro VaV a pro výuku. V mnoha případech toto vybavení slouží oběma činnostem zároveň. Ideální by bylo vykázat vybavení VŠ bez omezení.
Položku „Náklady na opravy a udržování “lze účetně vykázat také pouze jako souhrn všech činností tohoto druhu za VŠ bez ohledu na třídění VaV, výuka, nemovitosti (do souhrnu spadají i náklady na opravy budov apod.)
V tabulce jsou požadovány i náklady/výdaje na výzkumnou infrastrukturu včetně souvisejících nákladů na služby a personálních nákladů. VŠ takto specifikovanou agendu nákladů nevede a je nereálné ji vykázat.
- viz obdobně připomínka 80	TUL	Viz připomínka č. 38.	
82.		Tab. 4.24.1 Přehled výdajů/nákladů na výzkumnou infrastrukturu a vybavení za hodnocené období: 
Nejasnosti výkladu:
Vyjasnit, o jaké náklady se jedná.	V případě, že krom VaVaI je výzkumná infrastruktura a vybavení používána i na jiné činnosti (např. výuku), mají být uvedeny pouze náklady na VaVaI, nebo náklady netřeba rozlišovat? Žádáme vyjasnit.
- viz též připomínka 80 a 81	SU	Vysvětleno
Nejedná se o připomínku, ale o dotaz k výkladu. Podrobné informace budou součástí dokumentace poskytovatele	
83.		Tab. 4.24.1 Přehled výdajů/nákladů na výzkumnou infrastrukturu a vybavení za hodnocené období:
Nejasnosti výkladu:
Pořízení DHM a DNM na VaVaI (investice)
Z toho pozemky, budovy a stavby
Zásadní připomínka.	Při realizaci novostaveb vznikají i neinvestiční náklady (a to nejen u nákladů personálních), bez kterých by investice nemohla být úplná. Kam je vykazovat?	UTB	Vysvětleno
Nejedná se o připomínku, ale o dotaz k výkladu. Podrobné informace budou součástí dokumentace poskytovatele	
84.		Tab 4.24.1 Přehled výdajů/nákladů na výzkumnou infrastrukturu a vybavení za hodnocené období:
Nejasnosti výkladu:
Co je přesně myšleno v Pozn.: „včetně souvisejících nákladů na služby a personálních nákladů” u nákladů/výdajů na infrastrukturu?	Při realizaci novostaveb vzniká řada nákladů na služby typu: technický dozor investora, zastupující zadavatel při veřejné zakázce apod. U projektů z OP VVV i přímé náklady (osobní) členů realizačního týmu projektu atd.
+
Při pořizování strojů, přístrojů a zařízení pro VaVaI vznikají mnohdy významné náklady např. při realizaci stavební připravenosti pro vlastní instalaci vybavení. Které z nich máme uvádět?	UTB	Vysvětleno
Nejedná se o připomínku, ale o dotaz k výkladu. Podrobné informace budou součástí dokumentace poskytovatele	
85.		Tab 4.24.1 Přehled výdajů/nákladů na výzkumnou infrastrukturu a vybavení za hodnocené období:
Nejasnosti výkladu:
Co je přesně myšleno v Pozn.:  „včetně souvisejících nákladů na služby a personálních nákladů” u nákladů/výdajů na infrastrukturu? 	Z důvodu srovnatelnosti dat za jednotlivé VVŠ, aby nevykazovala každá VVŠ z jiného pohledu.
VVŠ obecně pojem „personální“ nepoužívají.	UTB	Částečně akceptováno
Slovo personální bylo nahrazeno. Upřesnění bude zapracováno do dokumentace.	
86.		Bod 4.26 Vnitřní pravidla udržování dobré praxe: 
Nejasnosti výkladu:
Nedostatečné vysvětlení pojmu “Dobrá praxe”.	Co je myšleno dobrou praxí a pravidly pro její udržování? (odstavec dle našeho názoru pak mluví o něčem jiném)
	TUL	Vysvětleno
Odstavec pojem dobré praxe pro účely hodnocení podle Metodiky pro VŠ přímo uvádí.	
	K MODULU 5				
87.		Bod 2.1.3 MODUL 5 STRATEGIE A KONCEPCE: 
Nejasnosti výkladu:
Vyjasnit, co se myslí koncepcí poskytovatele/zřizovatele.	Na 6. řádku prvního odstavce je zmíněna „vazba na plnění koncepce poskytovatele/zřizovatele“. 
U VŠ zřízených ze zákona je relevantní jen poskytovatel (MŠMT), přičemž není zřejmé, jakou koncepci MŠMT zde má materiál na mysli. Žádáme o přesnější specifikaci/odkaz na zamýšlený materiál/materiály.	SU	Vysvětleno
Nejedná se o připomínku, ale o dotaz k výkladu. Podrobné informace budou součástí dokumentace poskytovatele	
88.		Bod 5.3 Vazba na plnění vyšších nár. a nadnár. cílů a opatření:
Nejasnosti výkladu:
Doplnit odkazy na strategické dokumenty.	Považujeme za vhodné doplnit přesné odkazy na zmiňované dokumenty (Národní politika výzkumu, vývoje a inovací na léta 2016 až 2020, Národní priority výzkumu, experimentálního vývoje a inovací, Národní výzkumnou a inovační strategii pro inteligentní specializaci České republiky, apod.). Zároveň připomínáme, že pro potřeby posouzení ze strany MEP by mělo být odkazováno na verze těchto dokumentů v angličtině.	SU	Vysvětleno
Nejedná se o připomínku, ale o dotaz k výkladu. Podrobné informace budou součástí dokumentace poskytovatele	
89.		SWOT analýza: 
Nejasnosti výkladu:
Vyjasnit jejich počet.	Má se jednat o jednu SWOT zahrnující všechny tři moduly M3-M5, anebo o tři SWOT analýzy (jednu pro každý modul)?	SU	Vysvětleno
Jde o jednu SWOT analýzu pro všechny tři moduly, případně i pro moduly 1 a 2.	
90.		SWOT analýza:
Navržená SWOT analýza je zcela bezcenná.	Chybí stanovení vah a hodnocení jednotlivých položek, bez porovnání s konkurencí není možné určit, zda se jedná o silnou nebo slabou stránku (competition profile matrix)	VŠE	Vysvětleno
Uvedený příklad SWOT analýzy je jen ilustrativní. Je na VO a jejím managementu, aby vypracoval co nejlepší SWOT analýzu na kterou naváže modulem 5.	
	K MODULU 4 A 5 SPOLEČNĚ				
91.		Bod 2.1.2 a bod 2.1.3 k M 4 a M 5
Rozumíme snaze metodiku zjednodušit pro posuzovatele, nicméně je chybné, že je hodnocenou jednotkou v M 4 a M 5 vysoká škola jako celek. Zcela chybí respektování faktu, že jednotlivé obory i jednotlivé fakulty nutně mají v jednotlivých oblastech řízení vědy svá specifika, stejně tak vize a dlouhodobé cíle fakult jsou nutně oborově specifické, mixování fakult dohromady je zavádějící a neumožnuje srovnávat kvalitu srovnatelných fakult stejného zaměření. 
Zásadní připomínka.	Jednotlivé obory mají svá specifika, stejně tak jednotlivé fakulty používají specifické mechanismy organizace, řízení a podpory VaVaI. V modulech 4 a 5 by mělo být minimálně umožněno postihnout specifika jednotlivých fakult v oblasti řízení VaVaI. Navíc podle vládního usnesení z roku 2017 (schválená M17+) se v části 5.1 bod 2 uvádí, že: „Hodnocenou jednotkou v rámci kompletního hodnocení je jednotka VŠ typu fakulta nebo skupiny fakult či ústavů.“
	VŠE	Vysvětleno
Metodika pro VŠ je metodikou na úrovni hodnocení poskytovatele. Pro poskytovatele je relevantní hodnocenou jednotkou vysoká škola. Detailnější hodnocení je možné provádět v rámci hodnocení na úrovni VO.	
92.		Absence hodnocení VO dle faktoru studentů samoplátců. 	Tento ukazatel se vůbec nezohledňuje. Navrhujeme zvážit tento faktor do mezinárodního uznání v modulu M3 nebo M4. 	TUL	Vysvětleno
Předmětem hodnocení VO dle metodiky pro VŠ je v bodě 4.7 internacionalizace doktorského studia, zde VO může uvést jako příklad mezinárodní spolupráce informace o studentech samoplátcích. 	
	K ČÁSTI III – HODNOCENÍ 				
93.		Bod 3 Kalibrace a bodové hodnocení modulů:
Míra subjektivity hodnocení podle navrženého dopracování metodiky je příliš vysoká. 	Metodika z velké části sestává z předpisu toho, jak má vysoká škola popsat své fungování. V části vlastního hodnocení se ve většině případů omezuje na výčet stupňů hodnocení bez návodu pro hodnotitele, jak tyto stupně přiřadit. Například v modulu 5 se stupni od Unsatisfactory do Excellent hodnotí Mise a vize organizace. Jaké znaky ovšem mise a vize musí mít, aby ji bylo možné označit jako Excellent nebo Below Average, je ponecháno zcela na úsudku jednotlivých hodnotitelů. Obdobně je to i v ostatních hodnocených oblastech.	ZČU	Vysvětleno
Hodnotitelům budou poskytnuty instrukce pro hodnocení. Peer review hodnocení je vždy založeno na odborné znalosti hodnotitele.	
94.		Bod 3 Kalibrace a bodové hodnocení modulů:
Doporučujeme používat českou terminologii.	Jedná se o český právní předpis, ve kterém podle legislativních pravidel nemohou být celé anglické pasáže.
- připomínka na konflikt užívání anglického jazyka místo českého a naopak	VŠE	Akceptováno
Text byl upraven dle připomínky.	
95.		Bod 3 Kalibrace a bodové hodnocení modulů:
Hodnocení pomocí uvedených kritérií v různých hodnotících panelech (MEP), které nebudou navzájem koordinovány, povede k různým přístupům – každý panel bude danou školu hodnotit zcela jinak.	Výsledky hodnocení mezi školami budou zcela nesrovnatelné. Celkově navržený způsob kalibrace a bodového hodnocení je příliš obecný a celkově zmatečný.	VŠE	Vysvětleno
Způsob hodnocení včetně kalibrace budou členům MEP vysvětleny, včetně uvedení příkladů. Pro konsolidaci výsledků hodnocení jednotlivých VO jsou nastaveny regulační mechanismy (stanovisko hodnocené VO ke zprávě MEP, konsolidační grémium poskytovatele). Cílem hodnocení v modulech M3 až M5 není porovnávání jednotlivých VO mezi sebou, ale zhodnocení dané VO a doporučení pro její další dlouhodobý koncepční rozvoj. V navazujícím hodnocení za 5 let bude tento vývoj posouzen. 	
96.		Bod 3 Kalibrace a bodové hodnocení modulů:
Připomínka se týká nejasného bodového ohodnocení a sčítání pro množiny kritérií. Zásadní připomínka.	Moduly zahrnují množiny kritérií, pro které školy/fakulty zpracují body sebehodnotící zprávy. Takto po jednotlivých kritériích má být následně zpracováno bodové a slovní hodnocení ze strany panelu (MEP). Co považujeme za nevhodné, je ovšem plošný systém sčítání bodových hodnocení, který je vždy jednotný nejen na úrovni používané škály, ale zřejmě i pro váhy, se kterou se jednotlivá kritéria započítávají. Není dost dobře možné, aby např. 28 kritérií v modulu M4 mělo stejnou váhu a mělo se takto ve výsledku promítnout do jediné součtové hodnoty za celý modul.	VŠE	Modul 4 představuje souhrn základních parametrů výzkumné organizace (skupiny kritérií), pokud je výzkumnou organizací vysoká škola. Předmětem hodnocení je zjištění, nakolik a jakým způsobem má daná instituce nastaveny procesy zajišťující tyto parametry.	
97.		Bod 3 Kalibrace a bodové hodnocení modulů:
Nekonzistentní či nejasné celkové bodové hodnocení v modulech M3 a M4
Zásadní připomínka.	M3 – Není jasný způsob přepočtu relevance kritérií v oborech FORD ve vztahu k nastavené stupnici celkového hodnocení (Tabulka 2).
M4 - Při hodnocení v každém z kritérií hodnocení good (3 body) dává celkový součet 84 bodů, nicméně celkový výsledek VŠ je pouze average, (totéž při hodnocení každého z kritérií average je celkové hodnocení celkem 26 bodů, to je na stupnici below average). 	UHK	Akceptováno
Část III byla upravena tak, aby byl přepočet relevance srozumitelnější.	
98.		Bod 3 Kalibrace a bodové hodnocení modulů:
Nejistá srovnatelnost hodnocení různými MEP.	Jestliže vzniknou zcela rozdílné MEP, které budou hodnotit VŠ, může dojít k rozdílným pohledům na kritéria hodnocení a tedy i k rozdílným hodnocením vzhledem ke složení panelů a jejich přístupu k hodnocení. Bude nějakým způsobem zajištěno alespoň částečně konzistentní hodnocení různými panely? Výsledkem totiž bude bodové hodnocení, které nakonec povede ke srovnávání VŠ, ale na základě nesrovnatelného hodnocení různých MEP.	UHK	Viz připomínka č. 95	
99.		Bod 3.1 Kalibrace a bodové hodnocení modulů:
Plnění kritérií u činností, které konkrétní VŠ-VO nemá v portfoliu, by mělo být hodnoceno průměrnou známkou činností, ve kterých je VŠ aktivní, nikoliv nulou.
Zásadní připomínka.	Protože navržený algoritmus výpočtu pro hodnocení sčítá výsledky dosažené ve všech kritériích výčtu, znamenalo by to, pokud by kritéria u činností, která dotyčná VŠ nemá v portfoliu, byla hodnocena nulou, že součet bodů dosažených v jednotlivých kritériích neodráží míru kvality (excelenci) instituce, ale spíše míru její komplexity (velikost). Zejména menší VŠ nemají ve svém portfoliu činností zdaleka celý výčet, navrhovaný k hodnocení (např. zakládání, financování a dlouhodobý rozvoj a udržitelnost výzkumných center a velkých výzkumných infrastruktur), ale to s excelencí bezprostředně nesouvisí.	ŠAVŠ	Viz připomínka č. 49.
Navržené hodnocení průměrem ohodnocení v ostatních kritériích modulu 4 bylo akceptováno pouze pro kritérium 4.4., které jediné je výlučné pro některé VO.	
100.		Bod 3.1.1 Kalibrace a bodové hodnocení modulu M3:
„Hodnocenou jednotkou v modulu M3 je fakulta nebo jiná relevantní součást vysoké školy, např. ústav. Každá hodnocená jednotka se přihlásí do jedné oborové skupiny (dále jen „kategorie FORD“).
Hodnocená jednotka musí mít možnost přihlásit se k více kategoriím FORD.
Zásadní připomínka.	Možnost přihlásit se pouze k jedné kategorii FORD je extrémně diskriminační pro heterogenní fakulty, které vykazují excelentní výsledky ve dvou či více kategoriích FORD. Příkladem může být na ZČU v Plzni Fakulta aplikovaných věd se svým VaVpI Centrem excelence NTIS (prioritní osa I – Evropská centra excelence), kde jsou intenzívně pěstovány obory: matematika, fyzika, geomatika, mechanika (+biomechanika), informatika (+bioinformatika) a kybernetika (+biokybernetika), což znamená zařazení minimálně do kategorie FORD „Natural Science“ a „Engineering and Technology“. 
-	Bude u takové instituce s Evropským centrem excelence NTIS hodnocena jen část jejího výzkumu? 
-	Pokud ano, pak je zde jasná otázka, jestli chce stát (ČR) podporovat mezioborový výzkum, který mj. patří k prioritám EU v dalším programovacím období?	ZČU	Viz připomínka č. 12.	
101.		Bod 3.1.1 Kalibrace a bodové hodnocení modulu M3:
Komplikované přiřazení některých fakult pouze k jednomu oboru FORD
Zásadní připomínka.	U M3 je možné zařazení fakulty pouze k jednomu oboru FORD, to však v řadě případů nebude vzhledem k oborové struktuře fakult možné.
- viz též připomínka 100	UHK	Viz připomínka č. 12.	
102.		Bod 3.1.1 Kalibrace a bodové hodnocení modulu M3:
Umožnit přihlášení hodnocené jednotky do více kategorií FORD.
Zásadní připomínka.	Je stanoveno, že „Každá hodnocená jednotka se přihlásí do jedné oborové skupiny (dále jen „kategorie FORD“)“. Nicméně i u poměrně homogenních fakult může nastat problém, když část jejích oborů spadá např. do Social Sciences a část do Humanities and Arts. Takové nastavení de facto automaticky penalizuje jakýkoli interdisciplinární výzkum.
Požadujeme možnost přihlásit hodnocenou jednotku do více kategorií FORD.
- viz též připomínka 100 a 101	SU	Viz připomínka č. 12.	
103.		Bod 3.1.1 Kalibrace a bodové hodnocení modulu M3:
Doporučujeme přeformulovat na: „Každá hodnocená jednotka se přihlásí do odpovídajících oborových skupin.“
Zásadní připomínka.	Hodnocení pouze v jednom FORDU může být nevyhovující pro některé fakulty, pokud provádějí vědecko-výzkumnou činnost v různých vědních oborech. 
- viz též připomínka 100, 101 a 102	VŠE	Viz připomínka č. 12.	
104.		Bod 3.1.1 Kalibrace a bodové hodnocení modulu M3 - kategorie FORD:
Kategorizace vědních oblastí podle FORD v Modulu 3 je příliš hrubá a nemůže postihnout mezioborové rozdíly.
Zásadní připomínka.	Navrhujeme dělení dle „FIELDS OF RESEARCH AND DEVELOPMENT“ (tzn. o úroveň nižší katergorizace např. 1.1. Mathematics atd.) viz http://www.vyzkum.cz/storage/att/E6EF7938F0E854BAE520AC119FB22E8D/Prevodnik_oboru_Frascati.pdf	UTB	Vysvětleno
Kategorie FORD jsou použity v návaznosti na totéž členění v modulech 1 a 2. Podrobnější členění není přínosné. Dále viz připomínka č. 12.	
105.		Bod 3.1.1 Kalibrace a bodové hodnocení modulu M3 - kategorie FORD:
Nejasné kalibrace bodů. Doplnit a upřesnit.
Zásadní připomínka.	Způsob kalibrace bodů podle oboru je dost nejasný. Jak se pro určité kritérium zkombinuje jeho přiřazené hodnocení s „kalibrační“ relevancí kritéria? Půjde o něco jako násobení, nebo „ořezání“, nebo ještě něco jiného? Dokonce není ani úplně jasné, jestli se má „kalibrace“ dělat (jen) na úrovni jednotlivých kritérií, nebo i v součtu celého modulu.	VŠE	Viz připomínka č. 97.	
106.		Bod 3.1.1 Kalibrace a bodové hodnocení modulu M3:
Nejasný důvod bodového rozdílu v hodnocení mezi jednotlivými kategoriemi oborů. 	Proč je hodnocení jiné u jednotlivých kategorií (např. Enginering and Technology má mít na excelenci 53 bodů, Social Science jen 37 u modulu M3)?	TUL	Vysvětleno
Kalibrace odráží míru relevance pro daný typ hodnocené jednotky. Čím je relevance vyšší, tím větší počet bodů je třeba pro hodnocení „excellent“.	
107.		Bod 3.1.1 Kalibrace a bodové hodnocení modulu M3:
Jaké je spojení mezi indikativní relevancí a bodovým hodnocením kritérií v M3? Jak byly stanoveny limity bodů?
Zásadní připomínka 	Nejasná vazba. Předpoklad byl, že se se bodové ohodnocení vynásobí indikativní relevancí, z toho vyjde maximální počet bodů v rámci FORD oboru. Následně se určí rozdílné bodové hranice pro stupnice hodnocení. 	MU	Viz připomínka č. 97.	
108.		Bod 3.1.1 Kalibrace a bodové hodnocení modulu M3 - Tabulka indikativní relevance kritérií ve vztahu ke konkrétní kategorii FORD:
Relevance ohodnocená známkou 3 u aktivity 3.6 „Výsledky aplikovaného výzkumu s jiným než ekonomickým dopadem na společnost“ u kategorií FORD Natural Sciences and Engineering and Technology je nedostatečná.	Pokud bude relevance u aktivity 3.6 „Výsledky aplikovaného výzkumu s jiným než ekonomickým dopadem na společnost“ v kategorii FORD „Natural Sciences“ a „Engineering and Technology“ ohodnocena koeficientem 3, znamená to, že průměrnou relevancí jsou hodnoceny i aktivity/výsledky aplikovaného výzkumu vyvinuté s dopadem na zdravotnický či sociální sektor (např. softwarové nástroje pro medicínskou diagnostiku, podpůrné prostředky pro zdravotně handicapované a starší spoluobčany ap.), které nejsou prioritně vyvíjeny pro „ekonomický dopad“, ale mají často neocenitelnou sociální hodnotu. 
Je toto správný postup?	ZČU	Vysvětleno
Ano, s relevancí dle vybraného FORD jsou pak hodnocena všechna kritéria hodnocené jednotky. 	
109.		Bod 3.1.1 Kalibrace a bodové hodnocení modulu M3 - Tabulka indikativní relevance kritérií ve vztahu ke konkrétní kategorii FORD:
Návrh úpravy kalibrace u bodu 3.6 oboru Engineering and Technology	Hodnocení M3 u oborové skupiny FORD Engineering and Technology bodu 3.6 je vhodné posunout na 4*. I v této oborové skupině mohou vznikat výstupy bez ekonomického dopadu.	TUL	Vysvětleno
Hodnota 3* vyjadřuje, že je kritérium pro takto zaměřený VaVaI relevantní, což odpovídá argumentaci připomínkového místa. Jedná se o ojedinělý požadavek u FORD zastoupeného na řadě vysokých škol.	
110.		Bod 3.1.1 Kalibrace a bodové hodnocení modulu M3 - Tabulka indikativní relevance kritérií ve vztahu ke konkrétní kategorii FORD:
Relevance aktivit 3.3, 3.4, 3.5, 3.8 a 3.9 u kategorie FORD Humanities and the Arts je nedostatečná.	Koeficient ve výši 1 demotivuje příslušné součásti VŠ a jejich studenty a učitele a vychází z mylného předpokladu, že v této oblasti nedochází, nemůže a nemá docházet k monetizovaných interakcím. 
V dnešní době je mnoho oborů v oblasti Humanities and the Arts propojeno s IT a dalšími technologiemi a jsou postupně či rychle navazovány na obrovské tržní segmenty. Ponechání koeficientů 1 je demotivující.	ZČU	Vysvětleno
Relevance 1* „málo relevantní“ nevylučuje monetizované interekace a už vůbec neuvádí, že by k nim nemělo docházet. Motivace k dosahování takto orientovaných aktivit by měla vycházet z jiných pohnutek. Nastavení vyšší hladiny relevance by však mohlo znevýhodňovat oblasti Humanities and the Arts, orientovaných spíše teoretickým směrem. 	
111.		Bod 3.1.1 Kalibrace a bodové hodnocení modulu M3 - Tabulka indikativní relevance kritérií ve vztahu ke konkrétní kategorii FORD:
Modul M3 není dostatečně diverzifikován tak, aby zohlednil excelenci v ekonomických oborech.	Navržené indikativní relevance nedávají ekonomickým fakultám (působícím v oblasti sociálních věd) dostatečný prostor pro prokázání excelence v rámci struktury modulu M3. V případě heterogenní univerzity pak vzhledem k tomu, že prezentované výstupy nebudou srovnatelné s nastavenými měřítky pro hodnocení, hrozí, že rozvoj excelence na těchto fakultách bude nedostatečně podporován.	ZČU	Vysvětleno
Indikativní relevance nijak neomezují prokázání excelence v ekonomických  oborech, natož podporu těchto oblastí v rámci vysoké školy.	
112.		Bod 3.1.1 Kalibrace a bodové hodnocení modulu M3 - Tabulka indikativní relevance kritérií ve vztahu ke konkrétní kategorii FORD:
Snížení 4* na 2* pro kategorie Social Sciences a Humanities and the Arts pro kritérium 3.7	Kritérium 3.7 (interakce s aplikační/firemní sférou) u kategorií Social Sciences a Humanities and Arts svou relevancí dle našeho názoru odpovídá max. 2* nikoli 4*.	SU	Vysvětleno
Jedná se o téměř ojedinělý požadavek u FORD zastoupeného na řadě vysokých škol, který není podložen argumentací, tudíž mu nelze vyhovět.	
113.		Bod 3.1.1 Kalibrace a bodové hodnocení modulu M3 - Tabulka indikativní relevance kritérií ve vztahu ke konkrétní kategorii FORD:
Požadujeme snížit u kategorie Social Sciences hodnoty následujících ukazatelů: 3.2 Projekty aplikovaného výzkumu + 3.7 Interakce hodnocené jednotky s mimouniverzitní aplikační/firemní sférou - na 3.	Původně navržené hodnoty ukazatelů neodpovídají skutečnosti v oblasti Social Sciences.	VŠE	Viz připomínka 112.	
114.		Bod 3.1.1 Kalibrace a bodové hodnocení modulu M3 - Tabulka indikativní relevance kritérií ve vztahu ke konkrétní kategorii FORD:
3.12 pro FORD Medical and Health Science by mělo mít také indikativní relevanci 5.	Kritérium popularizace výzkumu má stejný význam napříč všemi FORD kategoriemi. Oblast lékařského výzkumu je nezbytné komunikovat s veřejností a informovat širokou veřejnost o zásadních výstupech. 	MU	Vysvětleno
Indikativní relevance 4* „významně relevantní“ dostatečně odráží potřebnost šíření zásadních výstupů lékařského výzkumu v široké veřejnosti.	
115.		Bod 3 Kalibrace a bodové hodnocení modulů:
Doporučujeme vyřadit syntézu modulů M4 a M5.
Zásadní připomínka.	Syntézu modulů M4 a M5 nepřipouští schválená Metodika 17+.	VŠE	Vysvětleno
Hodnocení v modu 4 a modulu 5 probíhá samostatně, pouze z logiky návaznosti těchto modulů bude provedena syntéza. To nijak Metodice 2017+ neodporuje.	
	K ČÁSTI IV – PROCES HODNOCENÍ				
116.		Bod 4.1 PROCES HODNOCENÍ – obecná pravidla:
Tato část je jen velice orientačně popsaná. Je třeba jednotlivé body 4.1.1.1-5 vyspecifikovat podrobněji, upřesnit.
Zásadní připomínka.	Hrozí, že při v rámci fáze hodnocení a realizační fáze hodnocení vznikne řada nejasností, které nejsou touto kapitolou dostatečně popsané, které by mohly vyvolat značné sporný výklad postupu a řešení sporných situací.
Předpokládá se nějaké metodické dopracování této části a postupů s ní souvisejících?
- viz další připomínky k tomu dále	UPa	Vysvětleno
Metodické dopracování bude součástí dokumentace.	
117.		Bod 4.1 PROCES HODNOCENÍ – obecná pravidla:
4. odstavec - Doporučujeme odevzdání dokumentů včetně sebeevaluační zprávy prostřednictvím datové schránky	Navrhovaný způsob odevzdání digitální podoby podkladů „na flash disku“ je jednak archaický a jednak nevyhovující, a to z řady důvodů (právnický, logistický). Změnit na odevzdání zasláním datovou schránkou na MŠMT.	SU	Akceptováno
Text byl upraven na „datovou schránkou, nebo v tištěné a digitální podobě na flash disku, pokud by datovou schránku nebylo možno použít“. 	
118.		Bod 4.1 PROCES HODNOCENÍ – obecná pravidla:
4. odstavec - Předkládání materiálů v anglickém jazyce:
Doporučujeme upravit větu „Vysoká škola podklady hodnocení vč. sebeevaluační zprávy předkládá v českém jazyce. Doplňkové dokumenty mohou být předloženy i v anglickém jazyce“.	Anglický jazyk není dosud v České republice považován za úřední jazyk. Proto základní dokumenty (obvykle projednávané a schvalované v různých VŠ orgánech) je pravděpodobně nutné předkládat i v českém jazyce. 
- připomínka na konflikt užívání anglického jazyka místo českého a naopak	VŠE	Vysvětleno
Složení MEP bude z nadpoloviční většiny ze zahraničních odborníků, pro které musí být materiály k dispozici v anglickém jazyce. Omezení na tento jazyk má za cíl ušetřit práci hodnoceným VO.	
119.		Bod 4.1 PROCES HODNOCENÍ – obecná pravidla:
Formát tabulek a formulářů v českém nebo anglickém jazyce.	Mělo by být v anglickém jazyce. Bude zajištěno ze strany MŠMT?
- připomínka na konflikt užívání anglického jazyka místo českého a naopak	UTB	Vysvětleno
Formulář pro sebeevaluační zprávu v anglickém jazyce bude součástí dokumentace.	
120.		Bod 4.1 PROCES HODNOCENÍ – obecná pravidla:
Nejasnosti výkladu:
Členem MEP má být i zástupce poskytovatele, jedná se o pouze o přísedícího člena bez možnosti hlasování o hodnocení?	V textu není jasně vymezeno zapojení zástupce poskytovatele v MEP. Zapojení zástupce MŠMT je velmi podporováno. Jeho funkcí by mělo být sledovat vyváženost hodnocení a standardní průběh napříč MEPy na různých VŠ a poskytovat specifické informace na základě své znalosti vnitřního prostředí (ČR). Neměl by hodnocení ovlivňovat a mít právo vstupovat do hodnotících komentářů.	MU	Vysvětleno
S uvedeným zaměřením působení zástupce poskytovatele v MEP lze, výjimkou poslední věty, souhlasit. Role zástupce poskytovatele bude popsána v dokumentaci.	
121.		Bod 4.1.1.2 Podání návrhu VŠ na pověření organizačním zabezpečením realizace hodnocení:
Nejasnosti výkladu:
Návrh VŠ na složení MEP bude obsahovat pouze 6 kandidátů?	Znamená to, že vzhledem k tomu, že členem MEP bude i 1 zástupce poskytovatele, VŠ bude nominovat pouze 6 členů MEP s tím, že poskytovatel doplní sedmého člena v rámci Vyjádření KHV ke složení MEP nebo až při Pověření VŠ organizačním zabezpečením realizace hodnocení poskytovatelem?	UPa	Vysvětleno
Počet 7 členů MEP je minimální, hodnocená VO může stanovit jiný, přiměřený počet. Vyjádření KHV k návrhu složení MEP bude předcházet pověření VŠ. 	
122.		Bod 4.1.1.2 Podání návrhu VŠ na pověření organizačním zabezpečením realizace hodnocení:
Nejasnosti výkladu:
Není popsáno, jaké náklady lze zahrnout do položky „Výdajů na organizační zabezpečení realizace hodnocení VŠ” 	V metodice není popsáno, jaké náklady lze zahrnout do položky „Výdajů na organizační zabezpečení realizace hodnocení VŠ”	TUL	Vysvětleno
Nejedná se o připomínku, ale o dotaz k výkladu. Podrobné informace budou součástí dokumentace poskytovatele.	
123.		Bod 4.1.2 Realizační fáze hodnocení:
Systém projednávání evaluačních zpráv, jejich možná úprava (tzv. konsolidace MŠMT – 4.1.2.3), vytváření protokolů I či II, nepropracovaný způsob odvolání (4.1.2.4 a 4.1.2.5) atd. není v souladu se základními principy správního procesu v ČR.	Tuto pasáž je nutné ve spolupráci s odborníky na správní právo dopracovat.
- návaznost na připomínku 116	VŠE	Vysvětleno
Proces hodnocení výsledků výzkumných organizací a výsledků ukončených programů podle Metodiky 2017+ ve smyslu § 35 odst. 2 písm. d) zákona č. 130/2002 Sb., o podpoře výzkumu a vývoje z veřejných prostředků, ve znění pozdějších předpisů, nelze považovat za správní řízení ve smyslu § 9 zákona č. 500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „správní řád“). 

Dle § 9 správního řádu je správním řízením postup správního orgánu, jehož účelem je vydání rozhodnutí, jímž se v určité věci zakládají, mění nebo ruší práva anebo povinnosti jmenovitě určené osoby nebo jímž se v určité věci prohlašuje, že taková osoba práva nebo povinnosti má anebo nemá. Účelem správního řízení je vydání rozhodnutí ve smyslu § 67 správního řádu, tedy vydání meritorního rozhodnutí konstitutivní či deklaratorní povahy, kterým je zasahováno do právní sféry (práv a povinností) jmenovitě určené osoby (účastníka řízení). 

Vlastním procesem hodnocení však nedochází k zásahu do práv či povinností adresáta, kdy výsledek hodnocení je obrazem vysoké školy jako výzkumné organizace. Jde především o zpětnou vazbu pro subjekt hodnocení (srov. část 5. 1 návrhu Metodiky pro VŠ), tento proces tedy nelze považovat za správní řízení.
	
124.		Bod 4.1.2.3 Konsolidace zpráv MEP:
Popis/definice velmi netransparentní a nejasná. 	Doupřesnit a nezbytné je rovněž „proškolit“ předsedy MEP na úrovni MŠMT. 
- viz též připomínka 116 a 123	VŠE	Vysvětleno
Nejedná se o připomínku, ale o dotaz k výkladu. Podrobné informace budou součástí dokumentace poskytovatele. Školení předsedů MEP bude provedeno.	
	SPOLEČNÉ PŘIPOMÍNKY UMĚLECKÝCH VVŠ (UVVŠ)		AVU, AMU, UMPRUM, JAMU		
125.		Návrh Metodiky hodnocení výzkumných organizací v segmentu vysokých škol může být funkční a přínosný pro velké výzkumné univerzity, avšak pro UVVŠ je použitelný jen velmi omezeně. Hrozí, že bude mít opačné než zamýšlené důsledky: namísto motivace ke zlepšování kvality výzkumu povede k destrukci dosavadních fungujících modelů a rezignaci nad dalším rozvojem hlavních činností UVVŠ.	Specifikem uměleckých VVŠ je, že v oblasti tvůrčích činností je pro ně zásadní umělecká tvorba (evidovaná a hodnocená v RUVu) a výzkumná činnost je doplňující a menšinová, nikoli však méně významná či nepodstatná		Viz připomínka č. 49.	
126.		Navržená kritéria hodnocení nerespektují specifika uměleckých a humanitních oborů a jejich bodové hodnoty naznačují, že UVVŠ nebudou moci v navrženém systému hodnocení svou kvalitu prokázat 
– většina hodnocených kritérií není na UVVŠ aplikovatelných	Přes skutečnost, že specifická výzkumná pracoviště uměleckých VVŠ mají dlouhou tradici a prokazatelně i výkonnost a kvalitu (viz počty našich úspěšných projektů GAČR, TAČR, NAKI, počty publikačních výsledků v poměru k výši institucionální podpory či počty ocenění našich výstupů ze strany odborné české i zahraniční komunity), nelze na ně zcela a bez výhrad aplikovat navrženou metodiku a kritéria hodnocení		Viz připomínka č. 49.	
127.		Kritéria činností v modulu M3 – zejm. kritéria 3.3 (Smluvní výzkum), 
3.5 (Výsledky aplikovaného výzkumu s ekonomickým dopadem na společnost), 
3.8 (Systém a podpora transferu technologií a ochrany duševního vlastnictví) 
a 3.9 (Strategie zakládání a podpora spin-off firem nebo jiných forem komercionalizace výsledků VaVaI) nejsou z pohledu UVVŠ jen „Marginally relevant”, ale fakticky „Not applicable“
Doporučení:
u UVVŠ uvést specifické části, které nelze na UVVŠ aplikovat, jako „not aplicable“,
a odlišit bodové nastavení pro celkové hodnocení UVVŠ	- jsou nesplnitelné či v rozporu se specifiky oborů UVVŠ
- výstupy aplikovaného výzkumu v humanitních nebo uměleckých oborech jsou zcela odlišné od přírodovědných či technických disciplín (například v uměleckém prostředí umělecká výstava nebo divadelní představení se zapojením handicapovaných) a navržené hodnocení se na ně naprosto nehodí
- výzkum umění a umělecký výzkum není schopen přinášet přímé ekonomické efekty, ani neumožňuje vytvářet velké výzkumné infrastruktury mezinárodního významu
- kritéria pro UVVŠ jsou neaplikovatelná		Viz připomínka č. 49.	
128.		Hodnocení po fakultách v M3 znevýhodňuje menší výzkumné týmy			Viz připomínka č. 49.	
129.		Kritéria činností v modulu M4 (tabulka 4, str. 30) - zejm. kritéria 
4.4 (Strategie zakládání, financování a dlouhodobého rozvoje a udržitelnosti výzkumných center a velkých výzkumných infrastruktur), 
4.5 (Systém vzdělávání v oblasti ochrany duševního vlastnictví a transferu technologií), 
4.22 (Podmínky vzniku nových týmů a zavádění nových výzkumných témat (tzv. start-up strategy)), 
4.24 (Systém pořizování a obnovy přístrojů a vybavení pro VaVaI) 
či 4.25 (Systém sdílení přístrojů a vybavení pro VaVaI)
- nejsou pro hodnocení UVVŠ relevantní
Doporučení:
u UVVŠ uvést specifické části, které nelze na UVVŠ aplikovat, jako „not aplicable“,
a odlišit bodové nastavení pro celkové hodnocení UVVŠ	- na UVVŠ tyto aktivity neexistují
- kritéria pro UVVŠ jsou neaplikovatelná
		Viz připomínka č. 49.	
130.		Vypovídací hodnota samoeevaluační zprávy a samostatné hodnocení pouze VaVaI, s opomenutím nutné propojenosti a vzájemné synergie všech tvůrčích činností UVVŠ, tedy zejména umělecké a výzkumné, budou mít pro UVVŠ zcela marginální význam	Hodnocení pouze výzkumných aktivit bez zohlednění umělecké tvorby a jejich vzájemné provázanosti bude jen omezené a takřka bezúčelné.		Vysvětleno
Metodika hodnocení výzkumných organizací v segmentu vysokých škol (dále jen „Metodika pro VŠ“ navazuje na Metodiku hodnocení výzkumných organizací a hodnocení programů účelové podpory výzkumu, vývoje a inovací“, schválenou usnesením vlády ČR ze dne 8. února 2017 č. 107 (dále jen „Metodika 2017+“), vycházející ze zákona č. 130/2002 Sb., v platném znění. Připomínka jde nad rámec výše uvedených dokumentů. Uměleckou tvorbu na uměleckých vysokých školách MŠMT zohledňuje v rámci poskytování příspěvku veřejným vysokým školám (ukazatel K) podle zákona o vysokých školách, např. i zřízením Fondu umělecké činnosti, které je připravováno pro rok 2020. 	
131.		Komplexnost vypracování samoeevaluační zprávy je pro UVVŠ vzhledem k rozsahu příliš náročná (časová, kapacitní i finanční)	Zcela nepřiměřený rozsah a požadavky na vypracování SEZ vzhledem k velikosti UVVŠ		Vysvětleno
Hodnocení VO není povinné a je na zvážení vysoké školy, zda se rozhodne jej podstoupit. Upozorňujeme však, že je podmínkou pro poskytnutí institucionální podpory na dlouhodobý koncepční rozvoj výzkumné organizace.
Obdobným hodnocení prošla řada srovnatelně velkých VO, ať už jde o veřejné výzkumné instituce AV ČR nebo rezortní VO.	

Připomínky členů Rady vysokých škol
	
132.		Str. 5, kapitola 2.1.1:
V 1. větě opravit „které“ na „který“, konkrétně „….aplikovaný výzkum, který přímo slouží uživatelům…“
		Akceptováno
Text byl upraven podle připomínky.                                         	
133.		Str. 6, bod 3.2. Projekty aplikovaného výzkumu
„Hodnocená jednotka uvede nanejvýše 5 (z pohledu hodnocené jednotky nejhodnotnějších a nejvýznamnějších) projektů aplikovaného výzkumu za hodnocené období s ročním příjmem nad 1  milion Kč z úplného přehledu v příloze (tab. 3.2.1 a 3.2.2), zejména s ohledem na dosažené výsledky výzkumu nebo aplikační potenciál projektu.“
Nicméně, pod tabulkami 3.2.1 a 3.2.2 na str.8 je uvedena poznámka: „Uveďte a popište nanejvýše 5 projektů aplikovaného výzkumu s ročním příjmem nad 1 mil. Kč, které patří z pohledu hodnocené jednotky k nejhodnotnějším a nejvýznamnějším.“
Poznámka pod tabulkami 3.2.1 a 3.2.2 je v rozporu s textem na straně 6 bod 3.2. Nutno opravit a v tab. 3.2.1 a 3.2.2 uvést přehled všech projektů, aby bylo možné z nich vybrat 5 nejvýznamnějších.
Jak je myšlen rozdíl mezi „nejvýznamnější“ a „nejhodnotnější“, nejedná se z pohledu M17+ o synonymum? Pak by stačilo uvádět „nejvýznamnější“ projekty. Nebo se mají uvádět i „nejdražší“ projekty, které nemusí být „nejvýznamnější“? Může být k tomuto řada žádostí z VŠ k dovysvětlení.
Bylo by asi praktické společně uvádět projekty aplikovaného výzkumu, experimentálního vývoje a inovací, nelze v ekonomických informačních systémech od sebe odlišit. A do textu doplnit: financovaných z účelové podpory (dotace) tuzemských a zahraničních poskytovatelů (a případně ještě dodatek a realizovaných v rámci hlavní činnosti VŠ). 
		Viz připomínka č. 13 a 14.
Součástí aplikovaného výzkumu je podle § 2 odst. 1 písm. b) zákona č. 130/2002 Sb., ve znění pozdějších předpisů, též průmyslový výzkum, experimentální vývoj nebo jejich kombinace.
Z hlediska hodnocení výzkumné organizace není podstatné, zda je aplikovaný výzkum prováděn v rámci hlavní nebo doplňkové činnosti vysokých škol.
	
134.		str. 6, bod 3.3 „Smluvní výzkum“ + tab. 3.3.1 a 3.3.2, str. 9
Zvážit, zda by nebylo praktické dát doporučení (nebo přímo omezit) smluvní výzkum pouze nad určitou finanční hodnotu (nad 50 tis. Kč nebo ještě lépe nad 100 tis. Kč), jinak hrozí neúměrně rozsáhlý počet řádků v tabulce. Pokud VŠ by měla pouze malý smluvní výzkum pod onu limitní hodnotu, tak by uvedla pouze počet realizovaných akcí v daném roce hodnocení, tedy pod tabulku 3.3.1 a 3.3.2 připojit vždy jeden řádek, „Počet realizovaných akcí smluvního výzkumu s hodnotu nižší než limitní“ pro daný rok hodnocení 2014 – 2018.
Bylo by vhodné doplnit definici smluvního výzkumu: smluvní výzkum financovaný z veřejných i neveřejných zdrojů realizovaný v rámci doplňkové činnosti.
		Viz připomínka č. 16.	
135.		str. 6, bod 3.5 a 3.6 „Výsledky aplikovaného výzkumu …“
Doplnit a rozšířit na „Výsledky aplikovaného výzkumu, experimentálního vývoje a inovací“, nelze od sebe jednoznačně oddělit. Bylo by rovněž dobré upřesnit, že se jedná o výsledky vzniklé z aktivit realizovaných jak v hlavní, tak i doplňkové činnosti a z veřejných i neveřejných zdrojů financování. Tady by mělo jít o výsledky, nejde o způsob financování vedoucí k jejich dosažení.
		Viz připomínka č. 133.	
136.		str. 12, bod 4.1 „Organizace a řízení VaVaI“
-	zapojení zahraničních vědeckých rad nebo jiných nezávislých poradních orgánů (pokud existují),
Bylo by vhodné blíže vysvětlit pojem „zahraniční vědecká rada“. Toto je dost nejasné. Je v ČR možné, že by VŠ měly plně „zahraniční vědecké rady“? Vztahuje se adjektivum „zahraniční“ k celému sousloví? Nebo sem patří naopak jen VR s externími zahraničními členy? V bodě 4.23 se pak mluví o „mezinárodní“ vědecké radě... asi se tím myslí totéž?
		Vysvětleno a částečně akceptováno
Jedná se o vědeckou radu se zastoupením zahraničních odborníků. V ustanovení 4.1 bylo slovo zahraniční nahrazeno slovem „mezinárodní“.	
137.		str. 13, nadpis PHD STUDIUM “
Nadpis PHD STUDIUM není vhodný nahradit nadpisem DOKTORSKÉ STUDIUM. Obdobné platí i pro „Ph.D. studenti“ v tabulce 4.1.1.
		Akceptováno částečně
Nadpis byl upraven dle připomínky. V tabulce bylo ponecháno kratší označení.	
138.		str. 13, bod 4.6 „Organizace doktorského studia“
… případně uvede další relevantní údaje, jako jsou existence doktorské školy, základní kurzy tzv. soft skills atd …
Existují vůbec v ČR doktorské školy? NAÚ měl k jejich existenci z hlediska akreditací zásadní připomínky.
		Vysvětleno
Výhrady NAÚ k akreditaci doktorské školy nevylučují existenci doktorské školy.	
139.		str. 13, bod 4.7 „Internacionalizace doktorského studia“
Vysoká škola popíše a uvede konkrétní příklady mezinárodní spolupráce v oblasti doktorského studia…
Možná by bylo vhodné uvést nejen příklady, ale i počty: kolik stávajících doktorandů přišlo z jiné školy a kolik z nich ze školy zahraniční? 
Jsou zde počítání i studenti ze Slovenska? V kritériu 4.17 „Struktura lidských zdrojů“ jsou z osob s cizím státním občanstvím Slováci jasně vyloučeni (tj. počítají se za Čecha). V kritériu 4.7 takto jasné vyloučení Slováků ze zahraničních studentů není uvedeno.
		Vysvětleno
VO může počty doktorandů uvést podle svého uvážení. Vzhledem k tomu, že se nestanoví povinnost uvádět počty studentů, nestanoví se ani další podrobnosti k započítávání.	
140.		str. 13, bod 4.8 "Navazující kariéry absolventů doktorského studia " 
… poskytne reprezentativní údaje o navazující kariéře absolventů doktorského studia v rozsahu nanejvýše 10 příkladů …
Možná uvést nejen příklady, ale konkrétní počty: kolik absolventů PhD působí jako postdoci na zahraničních pracovištích? Kolik absolventů PhD ze zahraničních škol působí na dané škole jako postdoci? Nebude zde problém ohledně osobních údajů? Není k tomu nutný i souhlas těch dotyčných absolventů, aby tu byli jmenovitě uváděni i s jejich novým zaměstnavatelem? Předpokládáme, že do tabulky 4.8.1 se neuvádí 1. zaměstnavatel po absolvování VŠ, ale v případě vícečetné změny zaměstnavatele ten nejvýznamnější.
		Vysvětleno 
VO může uvést příslušné informace v sebeevaluační zprávě, avšak podstatný je spíš popis systému opatření podporujících navazující kariéru absolventů doktorského studia.	
141.		str. 14, bod 4.11 "Významné spolupráce ve VaVaI na mezinárodní úrovni"
Na max. 10 příkladech mají být popsány „případy spolupráce“ na mezinárodní úrovni a současně mají být popsány „formy mezinárodní spolupráce“ s max. 10 příklady „konkrétních výsledků a dopadů“. Každá spolupráce (ať už národní nebo mezinárodní) by měla automaticky vést k nějakým výsledkům či se očekává, že bude mít nějaký reálný dopad. Jaký je tedy očekávaný rozdíl mezi jednou a druhou skupinou vybraných „případů“ a „forem“ spolupráce? Nebylo by možné obojí sloučit do jednoto s tím, že by se k uvedeným „případům spolupráce“ vždy rovnou uvedla i „forma spolupráce“ a rovnou i konkrétní „dosažený výsledek či dopad“? Bylo by to vše vedle sebe v jedné tabulce.
		Viz připomínka č. 55.	
142.		str. 14 až 15, body 4.17 "Struktura lidských zdrojů" a 4.18 "Opatření týkající se genderové rovnosti"
RVŠ nepovažuje za příliš šťastné, že v hodnocení organizace bude hrát roli struktura pracovníků podle genderu. Všechny VŠ musí dodržovat Zákoník práce, který jakoukoliv diskriminaci na základě pohlaví zcela jasně zakazuje. 
Domníváme se, že při výběrovém řízení na pozici akademického pracovníka nebo i vedoucího pracovníka by nemělo pohlaví hrát žádnou roli. V něm by hlediskem měly být schopnosti a dosažené výsledky uchazeče (samozřejmě je třeba při hodnocení výsledků vzít v úvahu např. to, zda uchazeč/uchazečka byl-a na rodičovské dovolené). V některých oborech je značná nerovnováha mezi počty studentů a studentek, je tedy logické očekávat, že i počty mužů a žen, kteří se budou ucházet o pozici akademického pracovníka, budou rozdílné. Bylo by principiálně špatné, kdyby o tom, kdo z nich bude přijat, rozhodovalo pohlaví, na úkor kvality. Proto by neměla být univerzita podle genderu hodnocena.
Je ke zvážení, zda gender ve vztahu k obsazování vedoucích funkcí z Metodiky úplně vyřadit.
		Viz připomínka č. 66.	
143.		144.	str. 15 a str. 22, bod 4.19 „Struktura finančních zdrojů VaVaI“ 
Tab 4.19.1. Podíl (v %) z celkových nákladů/výdajů dle druhu VaVaI hrazených z veřejných i neveřejných zdrojů. 
Jako vhodné alternativní členění, pro které lze bez větších problémů získat data z VZ a inf. systémů se nabízí.
Podíl institucionálního financování VaVaI (RVO)	

Podíl účelového financování VaVaI (očištěné od spolupříjemců) – VŠ v roli příjemce	

Podíl účelového financování VaVaI – VŠ v roli spolupříjemce	

Podíl financování VaVaI v rámci doplňkové činnosti (smluvní výzkum), nadace, dary 	

100 %  = Celkové náklady /výdaje VŠ pro oblast VaVaI (pozn. dohromady bez dělení na základní v., aplikovaný v., experimentální v.)	

Případně řádky 2 a 3 v tabulce spojit dohromady, ale ve výročních zprávách o hosp. jsou uváděny odděleně.
Nedělit zdroje financování na základní výzkum, aplikovaný výzkum a experim. vývoj a inovace, pod těmito kategoriemi se těžko v inf. systémech budou dohledávat relevantní data, lépe je využít dělení na hlavní a doplňkovou činnost, a zdroje financí institucionální, účelové a v rámci smluvní činnosti. Rovněž nelze rozlišit jednoduše soukromé a veřejné zdroje. Nutno ještě uvést zda se jedná o finance včetně investic nebo pouze neinvestice. A rovněž jestli ze součtů vyloučit / nevyloučit ESF a ERDF, neměly by figurovat v součtech nebo pro OP udělat zvláštní tabulku, jsou to výjimečné projekty, ke kterým neměly v minulosti všechny VŠ rovný přístup.
Asi by chtělo upravit i názvy tabulek:
4.19.2 Projekty podporované zahraničním poskytovatelem účelové dotace
4.19.3 Projekty podporované poskytovatelem účelové dotace z ČR
4.19.4 Projekty realizované v rámci doplňkové činnosti podporované z neveřejných i veřejných zdrojů (smluvní činnost, nadace, dary)
		Viz připomínky č. 73 a 133, poslední odstavec.	
145.		str. 27, Část III, odst. 3.1.1 Kalibrace a bodové hodnocení Modulu M3
„Hodnocená jednotka v modulu M3 je fakulta nebo jiná relevantní součást vysoké školy, např. ústav. Každá hodnocená jednotka se přihlásí do jedné oborové skupiny (dále jen „kategorie FORD“).
Nutno do textu doplnit, že se uvádějí výsledky ve všech kategoriích FORD, ale pouze jedna vybraná oblast FORD se použije na kalibraci. V této verzi Metodiky uvedený komentář může být zavádějící, protože by mohl být chápán, že je nutno vykazovat výsledky pouze v jedné kategorii FORD, což je extrémně diskriminační pro hetero-oborové fakulty, které vykazují excelentní výsledky ve dvou či více kategoriích FORD. ¨
Není úplné jasné vysvětlení postupu výpočtu: „Pro každé kritérium je indikativní relevance ve vztahu ke konkrétní kategorii FORD stanovena takto:“ a potom „Celkový počet hvězdiček představuje indikativní relevanci modulu M3 (kalibraci) pro příslušnou kategorii FORD.“ Otázka zní, kde se tedy váhy promítají do hodnocení? Na úrovni kritérií, nebo celého M3? To není totéž. Není jasné, jak se kombinují relevance kritérií se stupni hodnocení (stejných kritérií?) podle Tab. 1 na s. 28. „Násobí“ se stupeň relevancí? Nebo se stupeň na max. hodnotu relevance „ořeže“? Nebo ještě nějak jinak? Bylo by dobré upřesnit.
V rámečku RELEVANCE KRITÉRIÍ V KATEGORIÍCH FORD – 4* Significantly relevan – chybí písmeno t na konci slova
		Viz připomínka č. 12 a připomínka č. 97.

146.		str. 28, tabulka indikativní relevance kritérií ve vztahu ke konkrétní kategorii FORD
Dotaz: Pokud bude relevance u aktivity 3.6 „Výsledky aplikovaného výzkumu s jiným než ekonomickým dopadem na společnost“ v kategorii FORD „Natural Sciences“ and „Engineering and Technology“ ohodnocená známkou 3, znamená to, že průměrnou relevancí jsou tedy hodnoceny i aktivity/výsledky aplikovaného výzkumu vyvinuté s dopadem na zdravotnický či sociální sektor (např.: softwarové nástroje pro medicínskou diagnostiku, podpůrné prostředky pro zdravotně handicapované a starší spoluobčany ap.), které nejsou prioritně vyvíjeny pro „ekonomický dopad“, ale mají často neocenitelnou sociální hodnotu. Je toto správný postup? 
Pozn.: vyjadřovat relevanci oboru (váhu kritéria) pomocí hvězdiček není příliš šťastné. Hvězdičky normálně vyjadřují něco jako kvalitu. Zde jde však technicky o váhu, která se promítá do hodnocení podle jednotlivých kritérií v závislosti na obor. Asi by stačila pouze číselná hodnota, bez odkazování na počet hvězdiček, a rovněž aby bylo možné provádět matematické operace
		Viz připomínka č. 108.	
147.		str. 30, Část III, odst. 3.1.2 Bodové hodnocení modulu M4
Není úplně logické, že všech 28 kritérií má v rámci modulu M4 stejnou váhu –  jde o popření všech zásad vícekriteriálního skórování – tolik různých kritérií přece nemůže mít stejnou váhu!
		Viz připomínka č. 96.	
148.		str. 47, poslední odstavec
Pravděpodobně systémově nejlepší řešení by bylo, aby ze zahraničí byli všichni členové MEP, přičemž by neměli mít žádný pracovněprávní vztah k žádné české instituci. Toto lze však v praxi obtížně realizovat. Mělo by být rovněž jasně stanoveno, že tentýž MEP hodnotí VŠECHNY VŠ - aby byly výsledky srovnatelné. "Konsolidace grémiem poskytovatele" uváděná v 4.1.2.3 je veskrze praktické opatření, které reaguje na značně omezené možnosti ustanovit jednu průřezovou univerzální mezinárodní hodnotící komisi. Nutno v praxi ošetřit, aby v praxi nějaké přesuny či změny oproti verdiktu mezinárodního panelu po „konsolidaci grémiem poskytovatele“ celou věc nezdiskreditovaly a neovlivnily ochotu zahraničních expertů v hodnotících komisích pracovat. 
		Vysvětleno
Nejde o připomínku, ale o úvahu s následným doporučením, které bude zohledněno.	
149.		str. 48, kapitola 4.1.1.1, 2. Odstavec
Větu 
„Po potvrzení formální bezvadnosti podkladů pro hodnocení poskytovatelem jsou podklady zaslány členům MEP a tím přípravná fáze hodnocení končí.“
doplnit
Po potvrzení formální bezvadnosti podkladů pro hodnocení poskytovatelem jsou podklady zaslány členům MEP a zveřejněny na stránkách MŠMT a tím přípravná fáze hodnocení končí.
Zdůvodnění: Z důvodů transparentnosti by sebeevaluační zpráva i výsledné hodnocení měly být zveřejněny.
		Vysvětleno
Metodika pro VŠ navazuje na Metodiku 2017+ (je její přílohou) a zachovává základní procesy a principy v ní stanovené. Zveřejňování sebeevaluační zprávy není stanoveno pro žádný ze segmentů. Transparentnost hodnocení je zajištěna prostřednictvím mezinárodního evaluačního panelu.	
150.		str. 50, kapitola 4.1.2.3
Grémium poskytovatele doplnit o RVŠ, není důvod, aby v grémiu byla jen jedna reprezentace VŠ (§ 92, odst. 1, zákona 111/1998 Sb.). Tzn. větu „Grémium je složeno ze zástupců KHV, České konference rektorů a zástupců poskytovatele“ nahradit větou „Grémium je složeno ze zástupců KHV, České konference rektorů, Rady vysokých škol a zástupců poskytovatele.“
		Vysvětleno
Metodika pro VŠ navazuje na Metodiku 2017+ (je její přílohou) a přebírá její postupy, včetně složení skupin projednávajících výsledky hodnocení (viz část 4.1, šestý odstavec Metodiky 2017+). ČKR v této souvislosti je zástupcem rektorů vysokých škol, tj. osob, jednajících a rozhodujících ve věcech vysoké školy. 	
151.		str. 50, kapitola 4.1.2.5
Na konec 1. věty doplnit a RVŠ, není důvod, aby výsledky byly projednávány jen s jednou reprezentací VŠ (§ 92, odst. 1, zákona 111/1998 Sb.). Tzn. 1. věta bude po úpravě znít:
Kompletní výsledky hodnocení jsou projednány v rámci společného jednání mezi poskytovatelem, Radou pro výzkum, vývoj a inovace a Českou konferencí rektorů a RVŠ.
		Viz připomínka č. 150.	
152.		str. 50, kapitola 4.1.2.5

Hodnocení musí být transparentní a výsledky musí být zveřejněny, tzn. na konec odstavce doplnit větu: Výsledné hodnocení bude zveřejněno.
		Akceptováno jinak.
V bodě 5.1 byla doplněna byla věta „Informace o výsledku hodnocení výzkumných organizací v segmentu vysokých škol bude zveřejněna na internetové adrese poskytovatele.“. 	
153.		str. 46, část IV: 
„Vysoká škola podklady k hodnocení, včetně sebeevaluační zprávy, předkládá v anglickém jazyce...“ Tato informace by asi měla být vypíchnuta hned v úvodu textu, aby to zpracovatelé nezačali dělat česky. Také je otázka, jestli se mají do angličtiny překládat i názvy projektů, předpisů, apod. – to může mít každý tendenci dělat jinak. Každopádně by měla včas vzniknout anglická verze všech kritérií, aby byla metodika konzistentní.
		Vysvětleno
Poskytovatel vypracuje anglickou verzi Metodiky pro VŠ a dalších relevantních dokumentů.	
154.		str. 50, část IV:
„Následné kompletní hodnocení vysoké školy po 5 letech ...“ Nemělo by být spíše uvedeno „komplexní hodnocení“? V jakém smyslu by bylo „kompletní“?
		Vysvětleno
Metodika pro VŠ navazuje na Metodiku 2017+ (je její přílohou) včetně používané terminologie – viz část 5.1 odst. 2 Metodiky 2017+. Kompletní hodnocení je možno chápat ve smyslu hodnocení ve všech 5 modulech.